C 349/16
DA
Den Europæiske Unions Tidende
29.9.2023
4.3.
Ud over den direkte og indirekte indvirkning på virksomhedernes bruttoværditilvækst (deres avancer) ses konsekvenserne også i form af øget økonomisk sårbarhed.
I den spanske nationalbanks undersøgelse udpeges de mest berørte sektorer.
Der er en gruppe af særligt sårbare sektorer, som ikke kun vil være i risiko for overdreven gældsættelse, men som også vil opleve negativ rentabilitet i 2023.
Det drejer sig om sektorerne for handel med og reparation af motorkøretøjer, landtransport, rørledningstransport, fiskeri og akvakultur, landbrug og husdyravl samt tekstil-, beklædnings-, læder- og skotøjsindustrien.
4.4.
I takt med at de samlede naturgaslagre i Europa skrumper — i maj 2023 var lagrene fyldt til 68 % (13) af deres kapacitet — vil vi stå over for yderligere udfordringer i forvaltningen af vores energipolitik.
Indtil videre svarer den mængde gas, der leveres af alternative leverandører, endnu ikke til den, der tidligere blev leveret fra Rusland, hvorfor det er usandsynligt, at priserne vil falde på kort sigt.
Til gengæld er der sket et betydeligt fald i efterspørgslen.
De høje energipriser gør vores industri og forsyningskæder mindre konkurrencedygtige, hvilket igen tilskynder til outsourcing af aktiviteter til lande uden for EU, hvorved EU's strategiske autonomi svækkes.
Konsekvenserne for husholdningerne, navnlig de mest sårbare, er særligt mærkbare, idet en stadig større andel af befolkningen er i fare for at blive eller allerede er blevet ramt af fattigdom.
Denne tendens vil som minimum fortsætte frem til 2024 (14).
For at bekæmpe disse problemer anbefaler EØSU en række foranstaltninger, herunder at økonomisk støtte ledsages af garantier for, at der ikke sker udflytning, yderligere nødvendige foranstaltninger til energibesparelses- og energieffektivitetsforanstaltninger for virksomheder med henblik på at reducere energiefterspørgslen samt massive investeringer og de finanspolitiske rammebetingelser, som det kræver at udvide produktionen af vedvarende energi, så vi bliver mindre afhængige af fossile brændstoffer.
4.5.
Både af den grund og som følge af de eksploderende energiomkostninger risikerer mange virksomheder og husholdninger i stigende grad at blive truet på deres eksistens.
Selv om denne vinter har været relativt lun, kan vi ikke regne med, at de klimamæssige forhold altid vil være så gunstige.
Derfor bør der på dette område træffes foranstaltninger til at beskytte særligt sårbare husholdninger gennem specifikke tiltag rettet mod dem.
4.6.
Når det kommer til virksomhederne, kan de massive stigninger i deres omkostninger, kombineret med forbrugernes tilbageholdenhed med at bruge penge, i visse tilfælde endda føre til tvungen udflytning af virksomheden.
Dette er dog ikke en mulighed for de virksomheder, der leverer væsentlige ydelser til deres kunder og til resten af forsyningskæden, og som ikke blot kan indstille deres aktiviteter på grund af stigende energipriser.
4.7.
Under covid-19-pandemien blev et stort antal sektorer og de ansatte i disse sektorer betragtet som vigtige, mens det har skortet på samme anerkendelse under den nuværende energikrise.
Indtil videre har medlemsstaterne ikke ydet målrettet støtte til mange af disse sektorer.
Virksomhederne i de berørte sektorer og de ansatte i disse virksomheder har bestræbt sig på at beskytte forbrugerne på bekostning af deres eget overskud, og det er vanskeligt for dem at lægge den samlede regning for de kraftigt stigende energipriser over på kunderne.
Det er ikke en holdbar situation på lang sigt.
EØSU mener heller ikke, at EU-landenes regeringer beskytter deres befolkninger lige så ihærdigt som under pandemien.
4.8.
Mange virksomheder gennemfører talrige investeringer for at reducere energiforbruget og kunne få øget adgang til vedvarende energi.
EØSU mener, at virksomhederne også kan virke som en drivkraft for elektrificeringen af transportsektoren og omstillingen til andre opvarmningskilder end gas, og at de kan spille en central rolle i energiomstillingen og i EU's 2030-mål for vedvarende energi.
Dette vil imidlertid kræve en gunstig lovramme, der eksempelvis omfatter udstedelse af tilladelser og bekæmpelse af negative prismæssige incitamenter, der afholder producenterne fra at øge energiproduktionen.
4.9.
EØSU understreger betydningen af, at de forskellige forpligtelser i REPowerEU-planen og vedrørende bygningers energimæssige ydeevne tilpasses den tilgængelige støtte og operatørernes kapacitet til at bære omkostningerne ved de betydelige investeringer, som disse forpligtelser kræver.
De nævnte foranstaltninger vil være vigtige for at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer, men forpligtelserne bør være afstemt i forhold til den tilgængelige finansiering, hvad enten den er offentlig eller privat.
Fornyelsen af energimarkedets udformning bør indgå i Kommissionens langsigtede dagsorden for at undgå fremtidige afbrydelser af energiforsyningen samt urimelige priser Som led i denne fornyelse bør uddannelsen af den arbejdsstyrke, der vil blive beskæftiget i sektoren, også tages i betragtning.
(13) (14)
Oplysninger kan findes på: https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.
EIU (2023): »Energy crisis will erode Europe's competitiveness in 2023«, kan findes på: https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erodeeurope-competitiveness-in-2023/.