29.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 344/91
Joonis 6.
Püsivõrgu VHCNi katvus ELis.
Varasemad andmed, digikümnendi trajektoor ja lähtetaseme trajektoor 2030. aastani
Püsivõrgu VHCNi praegune näitaja, mis põhineb praegusel digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi näitajal, hõlmab võrke, mis suudavad praegu pakkuda gigabitiühenduvust.
See võib samas hõlmata ka võrke, mis ei paku praegu gigabitiühenduvust – vähemalt mitte tippkoormuse tingimustes.
See kehtib näiteks DOCSIS 3.1 võrkude puhul, mille kiud ei ole paigaldatud lõppkasutajale piisavalt lähedale.
Seda ei ole siiski praegu võimalik korralikult kaardistada ja seega on need võrgud mõõtmistest välja arvatud.
Selle tulemusena võivad mõõdetud väärtused ja lähtetaseme trajektoori prognoos olla tegelikust kaetusest suuremad.
Lisaks sellele on praegu 11 % kodudest katvate DOCSIS 3.0 võrkude uuendamise mõju maapiirkondade ühenduvusele väga piiratud.
Lisaks muule ei ole kõigil FTTP võrkudel piisavat mahtu, et tagada gigabitikiiruseid tippkoormusega aegadel.
Seega on vaja teha täiendavaid investeeringuid juurdepääsuvõrku, aga samuti tuumvõrgu ja transportvõrgu osadesse, et rahuldada jätkuvalt andmeedastuse vajadusi, mis kasvavad eeldatavasti eksponentsiaalselt aastani 2030 ja ka pärast seda.
Lisaks sellele, et pääsuvõrgud uuendatakse kiudtehnoloogiale, on vaja teha täiendavaid investeeringuid riist- ja tarkvarasse (14).
Eespool märgitut arvesse võttes tehakse täiendavat tööd, et leppida kokku põhiliste tulemusnäitajate ühises metoodikas gigabitiühenduvuse mõõtmiseks.
See võimaldab võrrelda ELi tasandil andmeid selliste VHCNi taristute teenuse kvaliteedi kohta, mis suudavad tagada tippkoormusega aegadel kiiruse 1 Gbit/s.
Põhilise tulemusnäitaja neid metodoloogilisi piiranguid arvesse võttes võib märkida, et praegu kättesaadavate andmete põhjal kattis püsivõrgu VHCN, mis on suuteline pakkuma gigabitiühenduvust, 2022. aastal 73 % ELi kodumajapidamistest, kui aasta varem oli see näitaja 70 %, ning see jõuab prognoosiperioodi lõpuks eeldatavasti 94 %ni.
Selle kasvu on põhjustanud kiudoptiliste võrkude (FTTP) kasutuselevõtt, mis hõlmasid 2022. aastal 56 % ELi kodumajapidamistest.
Ülejäänud 27 %ni kodumajapidamistest, mis ei ole veel VHCNiga kaetud, jõutakse peamiselt täiendava FTTP kasutuselevõtu teel, mis nõuab jätkuvaid jõupingutusi.
Ei tohiks välistada, et märkimisväärse osani maapiirkondadest tuleb jõuda 5G traadita juurdepääsu püsivõrkude abil.
Lüngad maapiirkondades on jätkuvalt levinud probleem, kuna 55 % kodumajapidamistest nendes piirkondades ei ole siiani VHCNiga kaetud.
See tegur põhjustab täiendavaid tõkkeid teenuste laiendamisele kuni täieliku katvuse saavutamiseni.
Kodumajapidamise ühendamise piirkulu suureneb märkimisväärselt, kui jõutakse maapiirkondadesse.
FTTP katvuse valdkonnas edusammude jälgimiseks (nagu on kirjeldatud põhiliste tulemusnäitajate rakendusotsuses) ja VHCNi katvuse andmete paremaks tõlgendamiseks on loodud ka selle näitaja liidu tasandi trajektoor (joonis 7).
Lähtetaseme trajektoori hinnangute kohaselt jõuab FTTP eeldatavasti 2030. aastaks 87 % ELi kodumajapidamisteni.
(14) IT-arenduse ja hangete strateegiaga seotud valikud peab enne heaks kiitma Euroopa Komisjoni infotehnoloogia ja küberjulgeoleku nõukogu.