1.9.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 312/73
(27)
I stabilitetsprogrammet för 2023 beskrivs en finanspolitisk utveckling på medellång sikt fram till 2026.
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas underskottet i de offentliga finanserna minska till 0,5 % av BNP 2025 och till 0,1 % 2026.
Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden.
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP minska från 150,8 % i slutet av 2024 till 135,2 % till slutet av 2026.
(28)
Genom att bygga vidare på bästa praxis och de reformer som har inletts som en del av återhämtnings- och resiliensplanen skulle ändringar av Greklands skattepolitiska ram kunna hjälpa till att överbrygga investerings­ gapet.
Mer specifikt skulle införandet av ett mer omfattande system för förhandsbesked i skattefrågor kunna stärka rättssäkerheten för investerare och öka de pågående insatserna för att förenkla skattesystemet.
En översyn av skattesystemet skulle också kunna bidra till att bredda skattebasen när det gäller egenföretagare och till att driva på investeringar.
Efterlevnaden av skattereglerna skulle kunna förbättras genom att utöka användningen av elektroniska betalningar och utnyttja den information som härrör från elektroniska betalningar i större utsträck­ ning, särskilt med tanke på de senaste uppgifterna om en växande skillnad mellan deklarerade låga inkomster och den till synes snabbt ökande omsättningen bland egenföretagare.
Detta kan i synnerhet åstadkommas genom att bättre utnyttja den information som härrör från elektroniska betalningar i fråga om vissa yrken.
Den pågående digitala omställningen inom den oberoende myndigheten för offentliga inkomster förväntas bidra till detta mål.
Det är dock mycket viktigt att myndighetens operativa självständighet när det gäller att förvalta och utveckla sin personal- och it-infrastruktur stärks ytterligare med tanke på de utmaningar som skattesystemen världen över står inför.
(29)
Grekland har fortsatt att vidta åtgärder för att modernisera sin offentliga förvaltning, men landets övergripande resultat förblir relativt låga.
Efter en betydande anpassning efter 2010 har omfattningen av och kostnaderna för den offentliga förvaltningen i stort sett legat i linje med unionsgenomsnittet.
Greklands lönekostnader förblev stabila under 2022 på 10,8 % av BNP, vilket är något högre än unionsgenomsnittet (10,2 % av BNP).
Att säkerställa en fortsatt tillämpning av den enhetliga löneskalan, samtidigt som de nuvarande personalnivåerna upprätthålls genom en fortsatt tillämpning av anställningsprincipen ”en in och en ut” när det gäller tillsvidare­ anställda och av det tak för tillfällig personal som infördes 2022, kommer att vara avgörande för att bevara de framsteg som gjorts.
Återhämtnings- och resiliensplanen innehåller åtgärder som syftar till att förbättra effekti­ viteten inom den offentliga förvaltningen, med särskilt fokus på att förbättra dess digitala tjänster.
Samtidigt kvarstår svårigheterna att locka till sig och behålla högkvalificerad personal.
Detta skulle kunna åtgärdas på ett strukturellt sätt genom särskilda eller kompletterande löneskalor för specifika funktioner eller organ samt ett väldefinierat bidragssystem som införs som en integrerad del av det nya personalförvaltningssystemet, samtidigt som integriteten i den enhetliga löneskalan och de totala lönekostnaderna skyddas.
(30)
I enlighet med artikel 19.3 b i förordning (EU) 2021/241 och kriterium 2.2 i bilaga V till den förordningen ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026.
Genomförandet av Greklands återhämtnings- och resiliensplan har hittills kommit en god bit på väg.
Framöver kommer det att vara viktigt att fortsätta med det kontinuerliga genom­ förandet.
Grekland har lämnat in tre betalningsansökningar (16) för icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd och två ansökningar om utbetalning av lånestöd, motsvarande 85 delmål och mål i planen.
Grekland har hittills fått en total utbetalning på 7 126 miljoner euro (17).
I enlighet med artikel 14.6 i förordning (EU) 2021/241 meddelade Grekland den 29 mars 2023 sin avsikt att begära ytterligare lånestöd på 5 000 miljoner euro inom ramen för faciliteten.
Grekland har påbörjat genomförandet av sin plan på ett solitt sätt och har inrättat ett förvaltnings- och kontrollsystem för att övervaka och samordna ett snabbt slutförande av reformerna och investeringarna.
Framöver kommer det att vara viktigt att fortsätta och förstärka dessa ansträngningar med tanke på det omfattande antal reformer och investeringar som man planerar att genomföra, i synnerhet eftersom slutförandet av ett antal av dessa reformer och investeringar kommer att kräva snabba framsteg med olika förberedande steg, inbegripet förfarandena för offentlig upphandling.
Det fortsatta genomförandet av planen är beroende av de utsedda genomförandeorganens administrativa kapacitet och genomförandekapacitet, inbegripet de regionala och lokala förvaltningarna.
Ett snabbt införande av det nya REPowerEU-kapitlet i återhämtnings- och resiliensplanen kommer att göra det möjligt att finansiera ytterligare reformer och investeringar till stöd för Greklands strategiska mål på energiområdet och för den gröna omställningen.
Ett systematiskt och ändamålsenligt deltagande av lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortsatt viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.
(16) Grekland lämnade in sin tredje ansökan om utbetalning av bidrag den 16 maj 2023 och kommissionens bedömning pågår.
(17) När det gäller bidrag uppgår det utbetalade beloppet för icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd (exklusive förfinansiering) till 3 436 miljoner euro och det utbetalade beloppet för lånestöd (exklusive förfinansiering) till 3 690 miljoner euro.