C 312/70
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2023
(12)
Kommissionen har genomfört en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 för Grek­ land och resultatet offentliggjordes den 24 maj 2023.
Kommissionen drog slutsatsen att Grekland har alltför stora makroekonomiska obalanser.
Framför allt har sårbarheter i fråga om den höga offentliga skuldsättningen och de stora nödlidande lånen mot bakgrund av den höga arbetslösheten minskat, men landets utlandsställning har försämrats.
Ett stort problem är att underskottet i bytesbalansen ökade markant under 2022, också på grund av den kraftiga ökningen av energipriserna i hela unionen, trots att inkomsterna från turismen återhämtade sig.
Även om underskottet i bytesbalansen förväntas minska i år och nästa år kommer det att ligga kvar långt över den nivå som krävs för att säkerställa en varaktig förbättring av den finansiella nettoutlandsställningen.
Den offentliga skulden i förhållande till BNP är fortfarande den högsta i unionen, men förbättrades markant under 2022, till stor del tack vare en stark nominell tillväxt i BNP, och den förväntas sjunka ytterligare under 2023 och 2024.
Andelen nödlidande lån sjönk kraftigt förra året efter omfattande minskningar under tidigare år, men är fort­ farande hög i förhållande till unionsgenomsnittet, och fortsätter att hämma bankernas lönsamhet och utlånings­ kapacitet, vilket i sin tur inverkar negativt på kapitalfördjupningen och ekonomins produktivitetstillväxt.
De politiska åtgärderna har bidragit till att minska obalanserna och genomförandet av återhämtnings- och resiliens­ planen är en viktig möjlighet att ta itu med kvarstående strukturella svagheter.
Det krävs dock ytterligare insatser, särskilt för att säkerställa att bytesbalansen stadigt förbättras och att de nödlidande lånen minskar ytterligare, bland annat genom att effektivisera skuldindrivningen och förbättra sekundärmarknaden för nödlidande lån.
(13)
Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Greklands underskott i de offentliga finanserna från 7,1 % av BNP 2021 till 2,3 % 2022, medan den offentliga skuldkvoten minskade från 194,6 % av BNP i slutet av 2021 till 171,3 % i slutet av 2022.
(14)
Saldot i de offentliga finanserna har påverkats av de finanspolitiska åtgärder som vidtogs för att mildra de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna.
Dessa finanspolitiska utgiftsökande åtgärder omfattade under 2022 elsubventioner till hushåll och företag samt ökade sociala förmåner till utsatta hushåll.
Kostnaderna för dessa åtgärder uppvägdes delvis av nya skatter på energiproducenters och energileverantörers oförutsedda vinster, nämligen pristaket för elproducenter och extraavgiften för elproducenter för perioden okto­ ber 2021–juni 2022.
Kommissionen uppskattar nettobudgetkostnaden för dessa åtgärder till 2,5 % av BNP 2022.
Samtidigt sjönk den uppskattade kostnaden för tillfälliga krisåtgärder med anknytning till covid-19-krisen till 1,5 % av BNP 2022, från 6,5 % 2021.
(15)
Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Grekland (7) att under 2022 utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar som kan stötta återhämtningen, men samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik.
Dessutom rekommenderade rådet Grekland att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar.
(16)
I enlighet med kommissionens beräkningar var den finanspolitiska inriktningen (8) under 2022 stödjande, -1,0 % av BNP.
I enlighet med rådets rekommendation fortsatte Grekland att stödja återhämtningen med investeringar som ska finansieras genom faciliteten.
Utgifter som finansierades med bidrag från faciliteten och andra unions­ medel uppgick till 2,1 % av BNP 2022 (2,6 % av BNP 2021).
Minskningen av de utgifter som finansierades med bidrag från faciliteten och andra unionsmedel under 2022 berodde på att den föregående programperioden fasades ut samtidigt som investeringsutgifterna under den nya programperioden ännu inte hade tagit fart.
Nationellt finansierade investeringar gav ett expansivt bidrag på 0,6 procentenheter till den finanspolitiska inrikt­ ningen (9).
Därför upprätthöll Grekland de nationellt finansierade investeringarna, i enlighet med rådets rekom­ mendation.
Samtidigt gav ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (exklusive nya åtgärder på inkomstsidan) ett expansivt bidrag på 0,6 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen.
I detta betydande expansiva bidrag ingick de extra effekterna av de finanspolitiska åtgärderna för att mildra de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna (en ytterligare nettobudgetkostnad på 2 % av BNP).
Grekland hade därför i tillräcklig utsträckning begränsat ökningen av nationellt finansierade löpande utgifter.
(7) Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 33).
(8) Den finanspolitiska inriktningen mäts som förändringen i primära utgifter (exklusive diskretionära åtgärder på inkomstsidan) och exklusive tillfälliga krisåtgärder med anknytning till covid-19-krisen, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetal­ ningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten och andra unionsmedel, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt.
Mer information finns i ruta 1 i de statistiska tabellerna över offentliga finanser.
(9) Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter gav ett neutralt bidrag på 0,0 procentenheter av BNP.