C 312/212
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2023
(27)
I stabilitetsprogrammet för 2023 beskrivs en finanspolitisk utveckling på medellång sikt fram till 2027.
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas underskottet i de offentliga finanserna minska gradvis till 0,1 % av BNP 2025 för att uppnå ett balanserat budgetläge 2026 och för att därefter nå ett mindre överskott på 0,1 % av BNP 2027.
Underskottet i de offentliga finanserna beräknas därför ligga kvar under 3 % under programperioden.
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP sjunka från 103,0 % i slutet av 2024 till 92,0 % till slutet av 2027.
En mer tillväxtfrämjande sammansättning av de offentliga finan­ serna, både på inkomstsidan och utgiftssidan av den offentliga budgeten, skulle stärka Portugals finanspolitiska hållbarhet på lång sikt och samtidigt förbättra företagsklimatet och bidra till en hållbar tillväxt för alla.
Skatte­ förmåner är vanligt förekommande i Portugals skattesystem: det finns fler än 500 skatteförmåner som fastställs i över 60 olika rättsakter.
Det ökar komplexiteten och gör systemet mindre transparent, samtidigt som det leder till uteblivna inkomster.
De befintliga skatteförmånerna skulle bli mer kostnadseffektiva om de blev föremål för systematisk övervakning och bedömning, vilket skulle möjliggöra betydande förbättringar på detta område.
Dessutom kompliceras bolagsskattesystemet av statliga och kommunala tilläggsavgifter, vilket skapar en ytterli­ gare börda både för skattemyndigheten och företagen.
Portugals skatteförvaltning skulle kunna effektiviseras för att uppmuntra frivillig efterlevnad och samtidigt bidra till att minska skatteundandragande och skattebedrägeri.
De administrativa kostnaderna för skatteuppbörd är höga och har ökat ytterligare på senare år (med omkring 5 % från 2018 till 2020).
Samtidigt förefaller det ta längre tid att betala skatt i Portugal än i andra medlemsstater.
Den redan höga nivån på kvarskatten fortsatte att öka (den uppgick till 45,9 % av de totala intäkterna i slutet av 2020, vilket är långt över unionsgenomsnittet).
(28)
När det gäller Portugals sociala trygghetssystem är förmånernas förmåga att minska fattigdomen liten, och den minskade ytterligare 2021.
Utvecklingen när det gäller andelen personer som riskerar att hamna i fattigdom var däremot bland den sämsta i unionen (med en ökning på 2,4 procentenheter), samtidigt som relativ stabilitet rådde i de flesta medlemsstater.
Minimiinkomsten förblir otillräcklig och ligger långt under fattigdomsgränsen.
Sådana siffror väcker tvivel om Portugals förmåga att uppnå de mål för fattigdomsbekämpning som anges i handlings­ planen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter.
Samtidigt kvarstår komplexiteten i det sociala trygg­ hetssystemet, med tanke på att olika typer av sociala förmåner förefaller tjäna liknande mål.
Den resulterande komplexiteten och fragmenteringen leder till en relativt låg grad av utnyttjande och ett bristande fokus på de personer som har störst behov, vilket begränsar andelen personer som omfattas och minskar nyttan av de sociala förmånerna.
En förenkling av de befintliga förmånerna i kombination med ett genomförande i rätt tid av den nationella strategin för fattigdomsbekämpning kommer att öka Portugals förmåga att hantera framtida sociala utmaningar.
(29)
I enlighet med artikel 19.3 b i förordning (EU) 2021/241 och kriterium 2.2 i bilaga V till den förordningen ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026.
Portugals återhämtnings- och resiliensplan håller på att genomföras, men det finns en risk för vissa förseningar.
Portugal lämnade in två betalningsansökningar som motsvarade 58 delmål och mål i återhämtnings- och resiliensplanen och resulterade i en total utbetalning på 2,98 miljarder EUR.
Portugals återhämtnings- och resiliensplan är ambitiös och komplex.
Det krävs stark styrning och kontinuerlig övervakning av planen för att minimera risken för förseningar.
Införandet av det nya REPowerEU-kapitlet i återhämtnings- och resiliensplanen kommer att göra det möjligt att finansiera ytterligare reformer och investeringar till stöd för Portugals strategiska mål på energiområdet och för den gröna omställningen.
Ett systematiskt och ändamålsenligt deltagande av lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortsatt viktigt för ett framgångsrikt genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, liksom annan ekono­ misk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.
Den 26 maj 2023 lämnade Portugal in en ändring av sin plan, som reviderats med nya åtgärder, bland annat ett REPowerEU-kapitel, och som beaktar ökningen av det högsta ekonomiska bidraget (17).
I enlighet med artikel 14.6 i förordning (EU) 2021/241 lämnade Portugal även in en begäran om ytterligare lånestöd inom ramen för faciliteten.
(17) Det högsta ekonomiska bidraget för Portugal uppdaterades den 30 juni 2022 till ett belopp på 15,5 miljarder euro i bidrag, i linje med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.