C 312/194
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2023
(36)
Rysslands invasion av Ukraina har visat på sårbarheten i Österrikes energiförsörjning.
Trots att Österrike har minskat sitt beroende av gasimport från Ryssland, ner till 57 % av den totala gasimporten 2022 jämfört med 80 % under 2021, är importen fortfarande betydligt högre än unionsgenomsnittet.
För att diversifiera sina energikällor införde regeringen ekonomiska incitament till företag som importerar gas från andra länder än Ryssland, och en strategisk gasreserv inrättades 2022.
Trots det står Österrike fortfarande inför betydande utmaningar när det gäller att trygga energiförsörjningen.
Landet saknar fortfarande en tydlig plan för att på kort sikt frigöra sig från importen av rysk gas.
Det finns dessutom en underutnyttjad potential i framställningen och överföringen av förnybara gaser, däribland vätgas, särskilt i sektorer och regioner som är sårbara för avbrott i försörjningen.
(37)
Andelen förnybar energi i Österrike 2021 var 36 % av den slutliga energianvändningen, vilket är betydligt högre än unionsgenomsnittet.
För att uppfylla sina klimatmål, däribland att uppnå klimatneutralitet senast 2040, måste Österrike utöka denna andel ytterligare.
Lagen om utbyggnad av förnybara energikällor från 2021, en reform som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen, har skapat ett ramverk som kommer att bidra till att öka andelen förnybar energi inom elförbrukningen.
Syftet med reformen är att uppnå en årlig elproduktionskapacitet på 27 TWh från förnybara energikällor senast 2030, vilket kommer att bidra till landets mål på 100 % förnybar energi i elförbrukningen – en ökning från den nuvarande nivån på 81 % under 2020.
En ytterligare utbyggnad av förnybara energikällor försvåras emellertid fortfarande av bland annat långdragna förfaranden för fysisk planering och tillståndsgivning, en komplicerad uppdelning av befogenheter mellan federala och regionala myndigheter samt bemanningsproblem inom förvaltningen.
Österrike har tagit ett första steg mot en effektivare miljökon­ sekvensbedömning av projekt inom förnybar energi.
Österrike skulle även kunna bli bättre på att anpassa den geografiska zonindelningen till sina mål för den gröna omställningen, åtgärda bemanningsproblemen samt öka investeringarna i nätverksinfrastruktur för lagring, distribution och överföring.
Utbyggnaden av förnybar energi skulle även gynnas av införandet av särskilda accelerationsområden för förnybar energi (i synnerhet för vindkraft) med korta och enkla tillståndsförfaranden samt av erkännandet av förnybar energi som ett övervägande allmän­ intresse i linje med de mer ambitiösa målen för förnybar energi i 55 %-paketet och REPowerEU-planen.
Andra förnybara energikällor, däribland geotermisk energi, skulle också kunna utredas ytterligare.
(38)
Österrikes förbrukning av naturgas minskade med 19 % under perioden augusti 2022–mars 2023 jämfört med den genomsnittliga gasförbrukningen för samma period under de föregående fem åren, vilket är mer än målet om en minskning med 15 %.
Österrike skulle kunna fortsätta satsningarna på att tillfälligt minska efterfrågan på gas fram till den 31 mars 2024 i enlighet med rådets förordning (EU) 2022/1369 (17).
Vidare skulle en höjd ambi­ tionsnivå i fråga om energieffektivitet i bygg- och tillverkningssektorerna leda till ett minskat beroende av fossila bränslen.
Österrikes långsiktiga renoveringsstrategi fastställer tydliga delmål för 2050 och syftar till att uppnå en 80-procentig utfasning av fossila bränslen i byggnadsbeståndet.
Återhämtnings- och resiliensplanen omfattar även åtgärder för att fasa ut värmepannor för fossila bränslen i byggnadssektorn och ersätta dem med förnybar uppvärmningsteknik eller fjärrvärme.
Österrikes mål för energieffektivitet fram till 2030 är emellertid inte till­ räckligt ambitiösa för att uppnå målen i 55 %-paketet och REPowerEU-planen.
Den nya lagen om energieffek­ tivitet, som förväntas under 2023 och syftar till att minska den slutliga energianvändningen med 18 % fram till 2030, bör åtgärda detta problem.
Sammanfattningsvis kommer Österrike att behöva påskynda investeringar i genomgripande renoveringar av byggnader, ersätta fossila bränslen med förnybara alternativ för uppvärmning och bättre hantera energiförbrukningen genom att digitalisera energiförsörjningen (i form av t.ex. smarta mätare och termostater).
Dessutom kommer det att vara nödvändigt att öka takten för den i nuläget långsamma värmere­ noveringen av byggnader.
Ett skyndsamt genomförande av lagen om förnybar uppvärmning, som är en viktig reform i Österrikes återhämtnings- och resiliensplan, kommer att vara avgörande för hanteringen av denna fråga.
(39)
Den gröna omställningen kommer även att omfatta en minskning av utsläppen inom flera sektorer, särskilt på transportområdet, eftersom det i dessa sektorer finns betydande möjligheter till utsläppsminskningar.
Österrike fungerar för närvarande som ett viktigt transitland för godstransporter på väg över Alperna.
Österrikes återhämt­ nings- och resiliensplan innehåller ett antal investeringar i hållbar transport, men landet kommer ändå att behöva minska de transportrelaterade utsläppen och samtidigt bekämpa transportfattigdomen för att uppnå klimatneu­ tralitet.
Landet kommer även att behöva utveckla ytterligare transportlösningar, till exempel anslutningar för sista kilometern och alternativ till bilen, särskilt i landsbygdsområden.
(17) Rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas (EUT L 206, 8.8.2022, s. 1).