C 312/164
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2023
Effekterna av sådana transaktioner på ekonomin, konkurrensen och den inre marknaden bedöms inte.
Kriterierna för undantagen har inte fastställts på ett öppet sätt och det finns inget formellt förfarande för att bestrida dessa kriterier eller själva beslutet.
Som ett resultat av interventionerna har statligt eller statsvänligt inhemskt ägande ökat inom bankverksamhet, telekommunikation, allmännyttiga företag, media och radio- och TV-sändningar, till nackdel för utländskt ägande.
Baserat på tillkännagivanden från medlemmar av regeringen kan liknande trans­ aktioner förväntas inom försäkring, detaljhandel och transport, i synnerhet när det gäller Budapest Airport.
Den minskade förekomsten av utländskt kapital och kunnande, i synnerhet i industrier med högt mervärde såsom bankverksamhet och telekommunikation, riskerar att minska Ungerns möjligheter till produktivitetstillväxt och innovation.
(38)
Ungerns energimix bygger på olja och gas, som vardera svarar för omkring en tredjedel av den totala energiför­ brukningen.
Andelen för kärnkraft och förnybara energikällor är 15 % respektive omkring 14 %.
Ungern förlitar sig fortfarande i hög grad på Ryssland för både fossila bränslen och kärnkraft och dess insatser för att minska beroendet av Ryssland går sakta.
Tre fjärdedelar av den inhemska gasförbrukningen täcks genom import från Ryssland.
2021 ingick Ungern ett långsiktigt gasförsörjningsavtal med Gazprom och en ändring av det förhand­ lades fram i april 2023, med möjlighet till ytterligare kvantiteter.
Ett minskande beroende av ryska fossila bränslen kommer att kräva betydande ytterligare åtgärder, i synnerhet för att stärka samarbetet med grannländer, inbegripet vid behov när det gäller infrastruktur, för att säkerställa tillgången till alternativa fossila bränslen.
Elektrifiering och de planerade investeringarna i energiintensiva industrier kommer att öka behovet av elproduk­ tion.
Trots den betydande ökningen av solenergikapaciteten under de senaste åren är andelen kapacitet för förnybar energi fortfarande en av de lägsta i unionen.
Installationen av vindkraftparker har tillfälligt upphört och förväntas återupptas efter att rättsliga restriktioner har hävts.
Geotermisk energi har underutnyttjats.
Det ofta förändrade regelverket innebär flera utmaningar för utvecklingen av förnybar energi.
Dessutom skapar elnätets begränsade kapacitet en betydande flaskhals när det gäller att ansluta förnybara energikällor till nätet, medan bristen på flexibilitetslösningar både när det gäller efterfrågan och utbud, och begränsat konsumentinflytande, utgör ett betydande hinder för att utveckla produktionen av grön, förnybar el.
En ofullständig integrering på unionens balansmarknad utgör också en missad möjlighet att optimera nätet för ytterligare kapacitet för för­ nybara energikällor.
(39)
Ungern har en stor potential till energieffektivitet, i synnerhet i bostadshus.
Ungerns förbrukning av naturgas minskade med 20 % under perioden augusti 2022–mars 2023, jämfört med den genomsnittliga gasförbrukningen under samma period de föregående fem åren, vilket överstiger det minskningsmål på 15 % som föreskrivs i rådets förordning (EU) 2022/1369 (16), och detta beror också på åtgärder i den offentliga sektorn och ändringen av det system för pristak på energi som tillämpats på hushåll.
Ungern uppmanas att fortsätta satsningarna på att tillfälligt minska efterfrågan på gas fram till den 31 mars 2024 i enlighet med rådets förordning (EU) 2023/706 (17).
Trots förändringarna på senare tid innebär systemet för administrativa priser för energi att pris­ signaler inte fungerar som de ska och att det inte går att skapa tillräckliga incitament för energibesparingar.
Pristak tillämpas enhetligt på alla hushåll.
Höginkomsthushåll får också ta del av det subventionerade administ­ rativa priset, medan låginkomsthushåll ofta bor i mindre energieffektiva hem.
Riktade åtgärder för låginkomst­ hushåll skulle vara mer effektivt både för att stötta sårbara hushåll och uppnå energibesparingar.
(40)
Brist på arbetskraft och kompetens i sektorer och yrken som är centrala för den gröna omställningen, däribland tillverkning, utbyggnad och underhåll av nettonollteknik, skapar flaskhalsar i omställningen till en nettonoll­ ekonomi.
Utbildningssystem av hög kvalitet som tillgodoser föränderliga arbetsmarknadsbehov, och riktade kompetenshöjnings- och omskolningsåtgärder är viktiga för att minska kompetensbrister och främja inkludering och omfördelning på arbetsmarknaden.
För att frigöra outnyttjad arbetskraft måste dessa åtgärder vara tillgäng­ liga, framför allt för enskilda personer och i de sektorer och regioner som påverkas mest av den gröna omställ­ ningen.
2022 rapporterades brist på arbetskraft i Ungern för 31 yrken som kräver specifika färdigheter eller kunskaper för den gröna omställningen.
Samtidigt har arbetstagares deltagande i utbildning i energiintensiva industrier minskat avsevärt och ligger nu under genomsnittet i EU.
(41)
Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2023, och dess yttrande (18) återspeglas i rekommendation 1.
(16) Rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas (EUT L 206, 8.8.2022, s. 1).
(17) Rådets förordning (EU) 2023/706 av den 30 mars 2023 om ändring av förordning (EU) 2022/1369 vad gäller förlängning av efterfrågeminskningsperioden för åtgärder för att minska efterfrågan på gas samt förstärkning av rapporteringen om och över­ vakningen av deras genomförande (EUT L 93, 31.3.2023, s. 1) (18) Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.