C 312/160
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2023
(19)
Saldot i de offentliga finanserna 2023 förväntas fortsatt påverkas av de finanspolitiska åtgärder som antagits för att mildra de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna.
De består av åtgärder som förlängts från 2022, särskilt subventioner till allmännyttiga företag för förluster till följd av tak på hushållens energipriser, och stödsystem för energiintensiva företag.
Kostnaden för dessa åtgärder kompenseras fortfarande delvis av skatter på oförutsedda vinster för energileverantörer.
Med hänsyn till dessa inkomster beräknas netto­ budgetkostnaden för stödåtgärderna i kommissionens vårprognos 2023 uppgå till 1,2 % av BNP 2023 (10).
Åtgärderna 2023 verkar inte vara inriktade på de mest utsatta hushållen eller företagen och de flesta av dem bevarar inte fullt ut prissignalen för att minska efterfrågan på energi och öka energieffektiviteten.
Till följd av detta ska inga riktade stödåtgärder beaktas i bedömningen av efterlevnaden av rådets rekommendation av den 12 juli 2022 (11).
(20)
I sin rekommendation av den 12 juli 2022 rekommenderade rådet Ungern att under 2023 säkerställa att ökningen av de nationellt finansierade primära löpande utgifterna är i linje med en neutral inriktning på politiken (12), med beaktande av ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina.
Ungern bör vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen.
Ungerns rekommenderades även att öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet med beaktande av REPowerEU-initiativet, inbegripet med hjälp av faciliteten och andra unionsmedel.
(21)
I sin vårprognos 2023 förväntar sig kommissionen en stram inriktning på finanspolitiken (+ 4,2 % av BNP) under 2023, i en miljö med hög inflation.
Detta följer på en expansiv inriktning av finanspolitiken 2022 (– 0,4 % av BNP).
Ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomst­ sidan) under 2023 beräknas ge ett kontraktivt bidrag på 2,2 % av BNP till den finanspolitiska inriktningen.
Därför är den förväntade ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter i överensstämmelse med rådets rekommendation av den 12 juli 2022.
Utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten och andra unionsmedel beräknas uppgå till 2,3 % av BNP 2023, medan nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett kontraktivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,6 procentenheter (13).
Ungern planerar därför att finansiera ytter­ ligare investeringar genom faciliteten och andra unionsmedel, även om de nationellt finansierade investeringarna inte förväntas upprätthållas.
Ungern planerar att finansiera offentliga investeringar för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet, såsom utveckling av elnätet, modernisering av förortståg, stöd till använd­ ning av solpaneler på bostadshus, tillhandahållande av bärbara datorer till lärare och elever i grund- och gymnasieskolor och digitaliseringsåtgärder inom hälso- och sjukvården, som finansieras av faciliteten och andra unionsmedel.
(22)
I konvergensprogrammet för 2023 förväntas underskottet i de offentliga finanserna minska till 2,9 % av BNP 2024.
Minskningen 2024 avspeglar främst en avsevärd minskning av offentliga utgifter som andel av GDP, i synnerhet för fasta bruttoinvesteringar, insatsförbrukning och ersättningar till anställda.
Enligt konvergenspro­ grammet för 2023 förväntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP minska till 66,7 % i slutet av 2024.
Baserat på de politiska åtgärder som är kända vid stoppdatumet för prognosen förutses i kommissionens vår­ prognos 2023 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,4 % av BNP 2024.
Detta är högre än det underskott som beräknats in konvergensprogrammet för 2023, främst till följd av högre förväntade utgifter för fasta brutto­ investeringar i linje med den senaste utvecklingen och högre insatsförbrukning beroende på kvardröjande infla­ tionstryck.
Enligt kommissionens vårprognos 2023 väntas en högre offentlig skuldkvot i förhållande till BNP, på 71,1 %, i slutet av 2024.
(10) Siffran motsvarar de årliga budgetkostnaderna för de åtgärderna, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.
(11) Rådets rekommendation av den 12 juli 2022 om Ungerns nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2022 (EUT C 334, 1.9.2022, s. 136).
(12) Enligt kommissionens vårprognos 2023 beräknas Ungerns potentiella produktionstillväxt på medellång sikt (10-årigt genomsnitt), som används för att mäta den finanspolitiska inriktningen, uppgå till 16,6 % i nominella termer.
(13) Övriga nationellt finansierade kapitalutgifter beräknas ge ett kontraktivt bidrag på 2,2 procentenheter av BNP.
Den stora minsk­ ningen av kapitalutgifter 2023 är kopplad till de betydande effekterna av ett inköp av gaslager av en särskild enhet som klas­ sificerats som en del av den offentliga sektorn 2022.