1.9.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 312/151
(25)
Om politiken förblir oförändrad beräknas enligt kommissionens vårprognos 2023 de nationellt finansierade primära nettoutgifterna öka med 2,9 % under 2024, vilket ligger under den rekommenderade tillväxttakten.
(26)
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas den offentliga sektorns investeringar förbli stabila på 4,5 % av BNP 2023 och 2024.
I stabilitetsprogrammet för 2023 hänvisas till reformer och investeringar som förväntas bidra till en hållbar tillväxt för alla.
Dessa reformer och investeringar omfattar investeringar för att främja energiomställningen och den digitala omställningen, som också ingår i återhämtnings- och resiliensplanen.
(27)
I stabilitetsprogrammet för 2023 beskrivs en finanspolitisk utveckling på medellång sikt fram till 2027.
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 1,0 % av BNP under 2025 och till 0,8 % under 2026, för att sedan öka något till 0,9 % 2027.
Det offentliga underskottet planeras därför ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden.
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka från 27,5 % i slutet av 2024 till 29,0 % till slutet av 2027.
(28)
Den demografiska utvecklingen kommer att få en mer akut inverkan på de offentliga utgifterna under de kommande årtiondena, då antalet pensionärer per arbetstagare förväntas stiga stadigt på grund av den åldrande befolkningen och nedgången i nettomigrationsflödena.
I ett scenario utan politiska förändringar kommer Lux­ emburg att stå inför en av unionens kraftigaste ökningar av pensionsutgifter som andel av BNP, en andel som väntas fördubblas till omkring 18 % av BNP 2070, den högsta i unionen.
Detta kommer att leda till en betydande ökning av statsskulden och äventyra de offentliga finansernas hållbarhet.
I återhämtnings- och resiliensplanen behandlas inte pensionssystemets hållbarhet på lång sikt.
Närmare bestämt nämns inte i planen de negativa effekterna av förtidspensionssystem och finansiella incitament att lämna arbetsmarknaden tidigt, något som bidrar till den låga sysselsättningssiffran bland äldre arbetstagare.
En höjning av den faktiska pensionsåldern skulle få en förmånlig makroekonomisk effekt och potential att minska pensionsutgifterna, då en högre andel sysselsatta äldre arbetstagare skulle underlätta den ekonomiska tillväxten.
Kampen mot aggressiv skatteplanering i unionen är väsentlig för att i) förebygga snedvridningen av konkurrensen mellan företag, ii) säkerställa rättvis behandling av skattebetalare, och iii) skydda de offentliga finanserna.
Luxemburg är en liten, öppen ekonomi, med en stor internationell finanssektor, vilket i hög utsträckning förklarar de stora finansiella flödena.
Dessa flöden återspeglar dock också den stora närvaron av utländskt ägda företag i landet, vilka är involverade i koncernintern finan­ sierings- och likviditetsverksamhet.
Ett särskilt orosmoment är det faktum att ingen källskatt eller motsvarande avgift tas ut på ränte- och royaltybetalningar som görs till jurisdiktioner med låg eller ingen skatt, andra än de länder som står med på unionens förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner (19).
Utgående ränte- och royaltybetalningar från Luxemburgbaserade företag till jurisdiktioner i tredjeländer kan omfattas av låg eller ingen beskattning om dessa betalningar inte beskattas eller beskattas på låg nivå i mottagande jurisdiktion.
Luxemburg har vidtagit vissa åtgärder för att bekämpa aggressiv skatteplanering.
Hittills har dock dessa åtgärder varit otill­ räckliga för att behandla dessa egenheter i skattesystemet, som multinationella aktörer kan utnyttja för att syssla med aggressiv skatteplanering.
(29)
I enlighet med artikel 19.3 b i förordning (EU) 2021/241 och kriterium 2.2 i bilaga V till den förordningen ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026.
Genomförandet av Luxemburgs återhämtnings- och resiliensplan pågår.
Lux­ emburg lämnade sin första betalningsansökan den 28 december 2022, vilken motsvarade 26 delmål och mål i rådets genomförandebeslut, om utbetalning av 20 miljoner euro inom ramen för faciliteten.
Kommissionen offentliggjorde en positiv preliminär bedömning den 28 april 2023.
Rådet håller på att diskutera betalningsansö­ kan.
Bland de berörda delmålen och målen finns ikraftträdandet av reformen ”Housing Pact 2.0”, som är tänkt att öka tillgången till kommunalt erbjudna hyresbostäder till överkomligt pris, investeringar i att digitalisera den offentliga sektorn och utveckla ultrasäker kommunikation, kompetensutveckling för arbetskraften genom
(19) Rådets slutsatser om EU:s reviderade förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet (EUT C 64, 21.2.2023, s. 17).