C 312/150
SV
Europeiska unionens officiella tidning
1.9.2023
(21)
I sin vårprognos 2023 förväntar sig kommissionen en expansiv inriktning på finanspolitiken (– 1,5 % av BNP) under 2023, i en miljö med hög inflation.
Detta följer på en expansiv inriktning av finanspolitiken 2022 (– 0,9 % av BNP).
Ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan) under 2023 beräknas ge ett expansivt bidrag på 1,3 procentenheter till den finanspolitiska inrikt­ ningen.
Detta inbegriper den ökade kostnaden för de riktade stödåtgärderna för de hushåll och företag som är mest utsatta för höjda energipriser med 0,3 % av BNP.
Det expansiva bidraget från nationellt finansierade primära löpande nettoutgifter beror därför endast delvis på det riktade stödet till de hushåll och företag som är mest utsatta för höjda energipriser.
Den expansiva ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan) drivs också av, bland andra faktorer, sociala förmåner av annat slag än naturaförmåner, subventioner kopplade till icke riktade energiåtgärder, permanenta löneökningar inom den offentliga sektorn, ett engångsbidrag till unionens budget och sänkta momssatser.
Totalt är den förväntade ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter inte i överensstämmelse med rådets rekommendation av den 12 juli 2022.
Utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten och andra unionsmedel beräknas uppgå till 0,2 % av BNP 2023, medan nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,1 procentenheter.
Luxemburg planerar att finansiera ytterligare investeringar genom faciliteten och andra unionsmedel, och förväntas upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna (15).
Landet planerar att finansiera offentliga investeringar för den gröna och den digitala omställ­ ningen och för energitrygghet, såsom elektrifiering av kollektivtrafiken, förstärkning av spårvagns- och järnvägs­ nätet, en klimat- och energifond för att stödja inköp av solcellspaneler, digitalisering av offentliga tjänster och digital kommunikationssäkerhet (kvantteknik), som delvis finansieras genom faciliteten och andra unionsmedel.
(22)
I stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas underskottet i de offentliga finanserna öka till 1,7 % av BNP 2024.
Ökningen under 2024 beror främst på en utökning av stödåtgärderna så att hushållens och företagens inkomster står emot effekterna av inflationsuppgången.
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 förväntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 27,5 % i slutet av 2024.
Baserat på de politiska åtgärder som är kända vid stoppdatumet för prognosen förutses i kommissionens vårprognos 2023 ett underskott i de offentliga finanserna på 1,5 % av BNP 2024.
Detta är något lägre än det beräknade underskottet i stabilitetsprogrammet för 2023, främst på grund av en mindre ökning av löner och sociala transfereringar enligt kommissionens vårprognos 2023.
Enligt kommissionens vårprognos 2023 väntas en lägre offentlig skuldkvot i förhållande till BNP, på 27,0 %, i slutet av 2024.
(23)
Enligt stabilitetsprogrammet för 2023 ska energistödåtgärderna förlängas till slutet av 2024.
Kommissionen utgår för närvarande från att nettokostnaden för energistödåtgärder är 0,5 % av BNP 2024 (16), jämfört med 1,1 % av BNP 2023.
Dessa beräkningar bygger på antagandet att inga nya energiprishöjningar kommer att ske.
De energistödåtgärder som för närvarande planeras finnas kvar under 2024 verkar inte vara riktade mot utsatta hushåll eller företag.
De flesta av dem bevarar inte fullt ut prissignalen för att minska energiefterfrågan och öka energieffektiviteten.
(24)
I förordning (EG) nr 1466/97 efterlyses en årlig förbättring av det strukturella budgetsaldot för att uppnå det medelfristiga budgetmålet med 0,5 % av BNP som riktmärke (17).
Med hänsyn till de offentliga finansernas håll­ barhet skulle det enligt kommissionen vara lämpligt att förbättra det strukturella saldot med minst 0,3 % av BNP för 2024.
För att säkerställa en sådan förbättring, och i enlighet med kommissionens metod, bör ökningen av nationellt finansierade primära nettoutgifter (18) under 2024 inte överstiga 4,8 %, vilket återspeglas i denna rekommendation.
Samtidigt bör de återstående energistödåtgärderna (som för närvarande uppskattas av kom­ missionen till 1,1 % av BNP 2023) fasas ut under 2023, om utvecklingen på energimarknaden tillåter detta och med början med de minst riktade åtgärderna, och de därmed sammanhängande besparingarna bör användas för att minska underskottet i de offentliga finanserna.
Enligt kommissionens beräkningar skulle detta leda till en ökning av de primära nettoutgifterna som ligger under den rekommenderade maximala tillväxttakten för 2024.
Enligt kommissionens vårprognos 2023 ligger dock ökningen av nationellt finansierade primära löpande nett­ outgifter under 2023 inte i linje med rådets rekommendation av den 12 juli 2022.
Om detta bekräftas skulle det vara lämpligt att ökningen av de primära nettoutgifterna under 2024 är lägre.
(15) Andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas ge ett neutralt bidrag till BNP.
(16) Kommissionens definition av energiåtgärder omfattar endast finanspolitiska åtgärder som direkt påverkar energipriserna eller ger tillfälligt inkomststöd för energiförbrukning.
Allmänna stödåtgärder mot inflation klassificeras inte som energiåtgärder, vilket förklarar varför de beräknade budgetkostnaderna för energistödåtgärder skiljer sig mellan stabilitetsprogrammet för 2023 och kommissionens vårprognos 2023.
(17) Artikel 5 i förordning (EG) nr 1466/97 kräver också en anpassning på mer än 0,5 % av BNP för medlemsstater med en offentlig skuld som överstiger 60 % av BNP, eller med mer uttalade risker för en hållbar skuldsättning.
(18) Primära nettoutgifter definieras som nationellt finansierade utgifter exklusive diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive ränteutgifter samt utgifter för konjunkturberoende arbetslöshetsutgifter.