C 312/70
SL
Uradni list Evropske unije
1.9.2023
(12)
Komisija je za Grčijo opravila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št.
1176/2011 in rezultate objavila 24. maja 2023.
Ugotovila je, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja.
Ranljivosti, povezane z velikim javnim dolgom in velikim obsegom nedonosnih posojil v razmerah visoke brezposelnosti, so se zmanjševale, vendar se je zunanji položaj države poslabšal.
Med drugim je zelo zaskrbljujoče, da se je kljub izboljšanju prihodkov od turizma primanjkljaj na tekočem računu v letu 2022, tudi zaradi strmega dviga cen energije po Uniji, izrazito povečal.
Čeprav naj bi se zunanji primanjkljaj v letošnjem in naslednjem letu zmanjšal, naj bi ostal precej nad ravnjo, ki je potrebna za trajno izboljšanje neto stanja mednarodnih naložb.
Čeprav delež javnega dolga v BDP ostaja največji v Uniji, se je v letu 2022 znatno izboljšal, predvsem zaradi močne nominalne rasti BDP, v letih 2023 in 2024 pa naj bi se še dodatno zmanjšal.
Nedonosna posojila so lani močno upadla, pri čemer se je njihov obseg že v prejšnjih letih znatno zmanjševal, vendar ostaja glede na povprečje Unije velik ter še naprej slabi dobičkonosnost in posojilno zmogljivost bank, kar potem vpliva na kapitalsko poglabljanje in rast produktivnosti v gospodarstvu.
Odziv politike je prispeval k odpravi neravnotežij, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost pa je velika priložnost za odpravo še preostalih strukturnih pomanjkljivosti.
Kljub temu so potrebna dodatna prizadevanja, zlasti za zagotovitev zanesljivega izboljševanja zunanjega salda in dodatno zmanjšanje obsega nedonosnih posojil, med drugim tudi s povečanjem učinkovitosti izterjave dolga in izboljšanjem sekun­ darnega trga nedonosnih posojil.
(13)
Glede na podatke, ki jih je potrdil Eurostat, se je primanjkljaj sektorja država v Grčiji zmanjšal s 7,1 % BDP v letu 2021 na 2,3 % v letu 2022, dolg sektorja država pa se je zmanjšal s 194,6 % BDP konec leta 2021 na 171,3 % konec leta 2022.
(14)
Na saldo sektorja država so vplivali ukrepi fiskalne politike, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije.
V letu 2022 so taki ukrepi fiskalne politike, ki povečujejo odhodke, vključevali subvencije za električno energijo za gospodinjstva in podjetja ter povečane socialne prejemke za ranljiva gospo­ dinjstva.
Stroški teh ukrepov so bili delno izravnani z novimi davki na nepričakovane dobičke proizvajalcev in dobaviteljev energije, in sicer v obliki cenovne kapice za proizvajalce električne energije in izredne dajatve za proizvajalce električne energije za obdobje od oktobra 2021 do junija 2022.
Komisija ocenjuje neto proračunske stroške teh ukrepov v letu 2022 na hereb2,5 % BDP.
Hkrati so se ocenjeni stroški začasnih nujnih ukrepov v zvezi s krizo zaradi COVID-19 zmanjšali s 6,5 % v letu 2021 na 1,5 % BDP v letu 2022.
(15)
Svet je 18. junija 2021 Grčiji priporočil (7), naj v letu 2022 uporabi mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju ter si ob tem prizadeva za preudarno fiskalno politiko.
Obenem ji je priporočil, naj ohrani nacionalno financirane naložbe.
(16)
Po ocenah Komisije je bila fiskalna naravnanost (8) v letu 2022 spodbujevalna in je znašala –1,0 % BDP.
Skladno s priporočilom Sveta je Grčija okrevanje še naprej podpirala z naložbami, ki naj bi se financirale iz mehanizma.
Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, so v letu 2022 znašali 2,1 % BDP (v letu 2021 pa 2,6 % BDP).
Zmanjšanje odhodkov, financiranih z nepovratnimi sredstvi iz mehan­ izma in drugimi sredstvi Unije, v letu 2022 je bilo posledica iztekanja prejšnjega programskega obdobja, medtem ko se odhodki za naložbe v novem programskem obdobju še niso povečali.
Nacionalno financirane naložbe so imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,6 odstotne točke (9).
Grčija je tako ohranila nacio­ nalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet.
Hkrati je ekspanziven učinek rasti nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) na fiskalno naravnanost znašal 0,6 odstotne točke.
Ta znaten ekspanzivni učinek je vključeval dodatni učinek ukrepov fiskalne politike za ublažitev gospodarskih in socialnih posledic zvišanja cen energije (dodatni neto proračunski stroški v višini 2 % BDP).
Grčija je torej zadostno omejila rast nacionalno financiranih tekočih odhodkov.
(7) Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2021 z mnenjem Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2021 (UL C 304, 29.7.2021, str. 33).
(8) Fiskalna naravnanost se meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), brez začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepo­ vratnimi sredstvi) iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, glede na srednjeročno potencialno rast.
Za več podrobnosti glej okvir 1 v fiskalnih statističnih tabelah.
(9) Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva so imele nevtralen učinek v višini 0,0 odstotne točke BDP.