1.9.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 312/213
(30)
Komisija je vse programske dokumente Portugalske za kohezijsko politiko odobrila leta 2022.
Nadaljevanje hitrega izvajanja programov kohezijske politike ob dopolnjevanju in v sinergiji z načrtom za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, je ključnega pomena za dosego zelenega in digitalnega prehoda, povečanje gospodarske in socialne odpornosti ter zagotovitev uravnoteženega teritorialnega razvoja na Portugal­ skem.
(31)
Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, obravnavanih v načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohe­ zijske politike, se Portugalska sooča z vrsto dodatnih izzivov, povezanih s krožnim gospodarstvom, energijo in zelenim prehodom.
(32)
Portugalska je precej pod povprečjem Unije pri napredku v smeri krožnega gospodarstva ter produktivnosti virov v industriji in kazalnikih ravnanja z odpadki, pri čemer obstajajo izrazite regionalne razlike.
Povprečna stopnja recikliranja komunalnih odpadkov je še posebno nizka (30,5 % leta 2021, kar je daleč od cilja Unije glede recikliranja 50 % komunalnih odpadkov do leta 2020), pri čemer so med regijami razlike.
Za dosego ciljev Unije za naslednje desetletje, vključno z doseganjem 55-odstotne stopnje recikliranja komunalnih odpadkov do leta 2025, bodo potrebna znatna prizadevanja.
Potrebne so izboljšave za povečanje preprečevanja odpadkov, zmanjševanja njihove količine, razvrščanja, ponovne uporabe in recikliranja odpadkov v skladu z višjimi stop­ njami hierarhije ravnanja z odpadki, s čimer se odpadki preusmerijo z odlagališč in iz sežigalnic, pa tudi za modernizacijo obratov za recikliranje in obdelavo odpadkov.
Primeri, kako bolje doseči te cilje, vključujejo povišanje pristojbin za odlaganje in sežiganje odpadkov, uvedbo davka na ostanek odpadkov in povišanje pristojbin za občine, ki ne dosegajo ciljev recikliranja.
Poleg tega bi lahko proces pospešili z razširitvijo ločenega zbiranja odpadkov in nadaljnjim razvojem shem, kot so sheme „plačaj, kolikor zavržeš“, kavcijski sistem in razširjena odgovornost proizvajalca.
(33)
Portugalska je kljub napredku, tudi v razmerah energetske krize, še vedno močno odvisna od uvoza fosilnih goriv, saj sta leta 2021 nafta in plin predstavljala 45 % oziroma 23 % njene mešanice virov energije.
Poleg tega velika odvisnost Portugalske od plina za proizvodnjo električne energije pomeni tveganje za zanesljivost oskrbe, zlasti ob pomanjkanju električne energije iz hidroelektrarn zaradi pogostejših suš.
Da bi pospešili prizadevanja za razogljičenje, bi bilo mogoče sprejeti še več ukrepov, ki temeljijo na reformah in naložbah iz načrta za okrevanje in odpornost Portugalske ter jih presegajo.
Da bi Portugalska pospešila uporabo obnovljivih virov energije, bi lahko nadgradila napredek, ki ga je lani dosegla pri racionalizaciji postopka izdaje dovoljenj, med drugim s povečanjem zmogljivosti uprave, pristojne za izdajo dovoljenj, povečanjem digitalizacije proizvodnje energije iz obnovljivih virov in uvedbo ugodnejše ureditve prostorskega načrtovanja za vetrno energijo na morju, katere potencial ostaja premalo izkoriščen.
Koristni bi bili tudi dodatni ukrepi za spodbujanje lastne porabe, vključno s strešnimi sončnimi paneli, in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov.
Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov je na Portugalskem kljub rasti še vedno malo.
Lahko bi olajšali njihovo licenciranje in vzpostavili sheme spodbud.
(34)
Ko bo vključenih več obnovljivih virov energije, bodo dodatne naložbe ključnega pomena za povečanje zmoglji­ vosti za shranjevanje in zmogljivosti omrežja, da se zagotovi uravnoteženost elektroenergetskega omrežja.
Portu­ galski bi lahko koristila okrepitev elektroenergetskih medsebojnih povezav, saj je raven medsebojne povezanosti s Španijo še vedno nizka v primerjavi s cilji za leto 2030.
Stanje prenosnega in distribucijskega omrežja bi se lahko izboljšalo s krepitvijo notranjega omrežja, dodatnimi naložbami v shranjevanje električne energije in dodatno digitalizacijo omrežja.
Razmeroma majhen obseg uvedbe pametnih števcev ovira razvoj decentraliziranega sistema proizvodnje energije iz obnovljivih virov.
Da bi Portugalska odpravila visoko stopnjo odvisnosti od fosilnih goriv v stavbah in zmanjšala porabo energije, mora pospešiti prizadevanja v zvezi z energetsko učinkovitostjo in pri tem preseči to, kar je predvideno v njenem načrtu za okrevanje in odpornost ter programih kohezijske politike.
Dodatni ukrepi bi morali prispevati tudi k obravnavanju velikega deleža portugalskega prebivalstva, ki se sooča z energetsko revščino.
Z okrepitvijo prizadevanj za spodbujanje temeljitih prenov, med drugim z zagotavljanjem tehnične pomoči prijaviteljem, bi se lahko pospešilo izvajanje projektov prenove.
Poleg tega bi lahko Portugalski koristil okrepljen okvir za finančne sheme, da bi spodbudila zasebne naložbe za energetsko učinkovito prenovo.
Tako bi lahko Portugalska več virov na podlagi nepovratnih sredstev namenila gospodinjstvom, ki potrebujejo pomoč.
Poraba zemeljskega plina na Portugalskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 16 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15-odstotnega zmanjšanja, določen v Uredbi Sveta (EU) 2022/1369 (18).
Portugalska bi lahko nadaljevala priza­ devanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (19).
(18) Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).
(19) Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).