C 312/212
SL
Uradni list Evropske unije
1.9.2023
(27)
V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027.
Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopoma zmanjšal na 0,1 % BDP leta 2025, leta 2026 naj bi se dosegel uravnotežen proračunski položaj, leta 2027 pa majhen presežek v višini 0,1 % BDP.
Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP.
Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP zmanjšal s 103,0 % konec leta 2024 na 92,0 % do konca leta 2027.
Struktura javnih financ, ki bo bolj naklonjena rasti, tako na strani prihodkov kot odhodkov javnega proračuna, bi okrepila dolgoročno vzdržnost javnih financ Portugalske, hkrati pa izboljšala poslovno okolje ter prispevala k trajnostni in vključujoči rasti.
Za portugalski davčni sistem je značilna obsežna uporaba davčnih ugodnosti, pri čemer je v več kot 60 pravnih besedilih določenih več kot 500 davčnih ugodnosti.
To povzroča večjo kompleksnost in manjšo preglednost sistema, hkrati pa pomeni izpad prihodkov.
Koristno bi bilo, da bi se stroškovna učinkovitost obstoječih davčnih ugodnosti sistematično spremljala in ocenjevala, kar bi omogočilo precejšnje izboljšave na tem področju.
Poleg tega je zaradi državnih in občinskih dajatev otežen sistem davka od dohodkov pravnih oseb, kar ustvarja dodatno breme za davčno upravo in podjetja.
Učinkovitost davčne uprave Portugalske bi se lahko izboljšala, da bi se spodbujalo prostovoljno izpolnjevanje davčnih obvez­ nosti, hkrati pa prispevalo k zmanjševanju davčnih utaj in goljufij.
Upravni stroški pobiranja davkov so visoki in so se v zadnjih letih še povišali (za približno 5 % med letoma 2018 in 2020).
Ob tem se zdi, da je čas, potreben za plačilo davkov, na Portugalskem daljši kot v drugih državah članicah.
Že tako velik obseg neplačanih zapadlih davčnih obveznosti se je še povečal (konec leta 2020 je znašal 45,9 % skupnih prihodkov, kar je precej nad povprečjem Unije).
(28)
Možnosti, da bi se s prejemki v okviru sistema socialne zaščite Portugalske zmanjšala revščina, so majhne in so se leta 2021 še zmanjšale, medtem ko je bil trend glede razvoja deleža oseb, ki jim grozi revščina, med najslabšimi v Uniji (povečal se je za 2,4 odstotne točke), in to ob splošni stabilnosti v večini držav članic.
Ustreznost mini­ malnega dohodka ostaja nizka, saj je precej pod pragom revščine.
Ob teh podatkih se poraja dvom, ali je Portugalska sposobna doseči cilje glede zmanjšanja revščine, določene v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic.
Hkrati je sistem socialne zaščite še vedno zapleten, saj se zdi, da imajo različne vrste socialnih prejemkov podobne cilje.
Posledična kompleksnost in razdrobljenost povzročata razmeroma nizke stopnje uporabe in pomanjkanje učinkovite osredotočenosti na osebe, ki pomoč najbolj potrebujejo, kar ovira pokritost ter s tem ustreznost socialnih prejemkov.
Poenostavitev obstoječih prejemkov bo skupaj s pravočasnim izvaja­ njem nacionalne strategije za boj proti revščini povečala zmogljivost Portugalske za obvladovanje prihodnjih socialnih izzivov.
(29)
V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okre­ vanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026.
Portugalski načrt za okrevanje in odpornost se izvaja, čeprav s tveganjem, da bo prišlo do nekaterih zamud.
Portugalska je predložila dva zahtevka za plačilo, ki ustrezata 58 mejnikom in ciljem iz načrta za okrevanje in odpornost, skupno izplačilo pa je znašalo 2,98 milijarde EUR.
Portugalski načrt za okrevanje in odpornost je ambiciozen in kompleksen.
Dobro upravljanje in stalno spremljanje načrta sta bistvena za zmanj­ šanje tveganja zamud.
Vključitev novega poglavja REPowerEU v načrt za okrevanje in odpornost bo omogočila financiranje dodatnih reform in naložb v podporo strateškim ciljem Portugalske na področju energije in zelenega prehoda.
Sistematično in učinkovito vključevanje lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.
Portugalska je 26. maja 2023 predložila spremembo svojega načrta, in sicer je dodala nove ukrepe, vključno s poglavjem REPowerEU, v njem pa je upoštevan zvišani najvišji finančni prispevek (17).
V skladu s členom 14(6) Uredbe (EU) 2021/241 je Portugalska predložila tudi prošnjo za dodatno podporo v obliki posojila v okviru mehanizma.
(17) Najvišji finančni prispevek za Portugalsko je bil 30. junija 2022 posodobljen na 15,5 milijarde EUR v obliki nepovratnih sredstev v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241.