C 312/194
SL
Uradni list Evropske unije
1.9.2023
(36)
Ruska invazija na Ukrajino je razkrila ranljivost zanesljive oskrbe z energijo v Avstriji.
Čeprav je Avstriji uspelo zmanjšati odvisnost od uvoza plina iz Rusije, ki se je leta 2022 zmanjšal na 57 % skupnega uvoza plina v primerjavi z 80 % leta 2021, je ta še vedno precej nad povprečjem Unije.
Vlada je z namenom diverzifikacije energetskih virov uvedla finančne spodbude za podjetja za uvoz plina iz neruskih virov, leta 2022 pa je vzpo­ stavila strateško zalogo plina.
Kljub temu se Avstrija še vedno srečuje z velikimi izzivi pri zagotavljanju energetske varnosti.
Država še vedno ni jasno opredelila kratkoročne poti do popolne ločitve od uvoza ruskega plina.
Poleg tega so možnosti za proizvodnjo in distribucijo plinov iz obnovljivih virov, kot je vodik, še vedno premalo izkoriščene, zlasti v sektorjih in regijah, ki so izpostavljeni motnjam v oskrbi.
(37)
Leta 2021 je delež energije iz obnovljivih virov v Avstriji znašal 36 % končne porabe energije, kar je precej nad povprečjem Unije.
Da bi Avstrija dosegla podnebne cilje, ki vključujejo doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2040, mora ta delež še povečati.
Z aktom o širitvi obnovljivih virov energije iz leta 2021, tj. reformo, vključeno v načrt za okrevanje in odpornost, je bil vzpostavljen okvir, ki bo pomagal povečati delež energije iz obnovljivih virov v porabi električne energije.
Cilj reforme je do leta 2030 doseči zmogljivost za letno proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov v višini 27 TWh, ki bo prispevala k cilju države, da do leta 2030 doseže 100-odstotno porabo električne energije iz obnovljivih virov in preseže 81-odstotni delež iz leta 2020.
Vendar se pri nadaljnji širitvi obnovljivih virov energije še vedno pojavljajo izzivi, kot so dolgotrajnost postopkov prostorskega načrtovanja in izdaje dovoljenj, zapletena delitev pristojnosti med zvezno in regionalno vlado ter kadrovske težave v upravi.
Avstrija je naredila prvi korak z uvedbo bolj racionalizirane presoje vplivov na okolje za projekte na področju energije iz obnovljivih virov.
Poleg tega bi lahko določanje namembnosti zemljišč bolje uskladila s svojimi cilji zelenega prehoda, rešila kadrovske težave in povečala naložbe v omrežno infrastrukturo, na primer za shranjevanje, distribucijo in prenos.
Za širitev energije iz obnovljivih virov bi bila koristna tudi vzpostavitev namenskih območij za pospešeno uvajanje obnovljivih virov energije (zlasti vetrne energije) s kratkimi in enostavnimi postopki za izdajo dovoljenj ter priznanje energije iz obnovljivih virov kot prevladujočega javnega interesa v skladu z ambicioznejšimi cilji glede energije iz obnovljivih virov iz svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU.
Prav tako bi se lahko nadalje preučili dodatni viri energije iz obno­ vljivih virov, kot je geotermalna energija.
(38)
Poraba zemeljskega plina v Avstriji se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 19 % v primerjavi s povprečno porabo plina v istem obdobju v predhodnih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15odstotnega zmanjšanja.
Avstrija bi lahko nadaljevala prizadevanja za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2022/1369 (17).
Poleg tega bi se s povečanjem ravni ambicij v zvezi z energetsko učinkovitostjo v stavbnem in proizvodnem sektorju zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv.
Avstrija je v dolgoročni strategiji prenove določila jasne mejnike za leto 2050 in si prizadeva za 80-odstotno razogljičenje svojega stavbnega fonda.
Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi postopna odprava kotlov na fosilna goriva v stavbnem sektorju in njihova nadomestitev s tehnologijo za ogrevanje z energijo iz obnovljivih virov ali daljinskim ogrevanjem.
Vendar cilji Avstrije glede energetske učinkovitosti do leta 2030 niso dovolj ambiciozni, da bi izpolnila cilje svežnja „Pripravljeni na 55“ in načrta REPowerEU.
To vprašanje naj bi se obravnavalo z novim zakonom o energetski učinkovitosti, ki se pričakuje leta 2023 in katerega cilj je, da se poraba končne energije do leta 2030 zmanjša za 18 %.
Na splošno bo bistveno, da Avstrija pospeši naložbe v celovito energetsko prenovo stavb, ogrevanje z energijo iz fosilnih goriv nadomesti z ogrevanjem z energijo iz obnovljivih virov ter bolje upravlja porabo energije z digitalizacijo javnih storitev (npr. s pametnimi števci in termostati).
Poleg tega bo ključno, da se pospeši toplotna prenova stavb, ki trenutno poteka počasi.
Za obravnavo tega vprašanja bo ključno pravočasno izvajanje zakona o ogrevanju z obnovljivimi viri energije, tj. vodilne reforme iz načrta Avstrije za okrevanje in odpornost.
(39)
Začetek zelenega prehoda bo vključeval tudi zmanjšanje emisij v več sektorjih, zlasti tistih, ki izhajajo iz prometa, saj imajo ti sektorji velike možnosti za zmanjšanje emisij.
Avstrija je trenutno pomembna tranzitna država za čezalpski cestni tovorni promet.
Kljub več naložbam v trajnostni promet v okviru avstrijskega načrta za okrevanje in odpornost bosta za doseganje podnebne nevtralnosti bistvena nadaljnje zmanjšanje emisij, povezanih s prome­ tom, in hkratno odpravljanje prometne revščine.
Ključni bodo tudi razvoj dodatnih rešitev na področju prometa, kot je povezovanje zadnjega dela poti, in alternative uporabi avtomobila.
(17) Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).