C 312/164
SL
Uradni list Evropske unije
1.9.2023
Posledice takih transakcij za gospodarstvo, konkurenco in enotni trg se ne ocenjujejo.
Merila za izvzetja niso določena pregledno, poleg tega ne obstaja formalni postopek za izpodbijanje teh meril ali zadevne odločitve.
Zaradi takega poseganja se je v škodo tujega lastništva povečalo državno ali državi naklonjeno domače lastništvo na področju bančništva, telekomunikacij, javnih služb, medijev ter televizijskega in radijskega oddajanja.
Glede na napovedi članov vlade je mogoče podobne transakcije pričakovati v zavarovalniškem, maloprodajnem in prometnem sektorju, zlasti v zvezi z letališčem v Budimpešti.
Zmanjšana prisotnost tujega kapitala ter tehničnega znanja in izkušenj, zlasti v industrijah z visoko dodano vrednostjo, kot sta bančništvo in telekomunikacije, bi lahko omejila priložnosti Madžarske za rast produktivnosti in inovacije.
(38)
Mešanica virov energije Madžarske sloni na nafti in plinu, vsak od njiju pa predstavlja približno tretjino skupne porabe energije.
Delež jedrskih in obnovljivih virov energije znaša 15 % oziroma približno 14 %.
Madžarska je pri fosilnih gorivih in jedrski energiji še naprej močno odvisna od Rusije, njena prizadevanja, da bi prekinila odvisnost od Rusije, pa so počasna.
Uvoz iz Rusije pokriva tri četrtine domače porabe plina.
Madžarska je leta 2021 z družbo Gazprom podpisala dolgoročni sporazum o oskrbi s plinom, aprila 2023 pa je bil izpogajan amandma k temu sporazumu, v katerem je navedena možnost dodatnih količin.
Za zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv bodo potrebni znatni dodatni ukrepi, zlasti za okrepitev sodelovanja s sosednjimi državami, po potrebi tudi na področju infrastrukture, da se zagotovi dostop do alternativnih virov fosilnih goriv.
Z elektrifikacijo in predvidenimi naložbami v energetsko intenzivne industrije se bo povečala potreba po proiz­ vodnji električne energije.
Kljub znatnemu povečanju zmogljivosti za proizvodnjo sončne energije v zadnjih letih je delež zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov še vedno med najmanjšimi v Uniji.
Postavitev polj vetrnih elektrarn je ustavljena in naj bi se nadaljevala po odpravi pravnih omejitev.
Geotermalna energija je premalo izkoriščena.
Pogosto spreminjajoče se regulativno okolje prinaša več izzivov za razvoj energije iz obnovljivih virov.
Poleg tega omejitve zmogljivosti omrežja za prenos električne energije ustvarjajo znatno ozko grlo za priključitev obnovljivih virov energije na omrežje, pomanjkanje prožnih rešitev na strani povpra­ ševanja in ponudbe ter omejena vloga odjemalcev pa znatno omejujeta razvoj proizvodnje čiste električne energije iz obnovljivih virov.
Neoptimalna vključitev v izravnalni trg Unije predstavlja tudi zamujeno priložnost za optimizacijo omrežja z dodatno zmogljivostjo za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.
(39)
Madžarska ima velik potencial na področju energetske učinkovitosti, zlasti v stanovanjskih stavbah.
Poraba zemeljskega plina na Madžarskem se je v obdobju od avgusta 2022 do marca 2023 zmanjšala za 20 % v primerjavi s povprečno porabo plina v enakem obdobju v prejšnjih petih letih, s čimer je bil presežen cilj 15odstotnega zmanjšanja iz Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 (16), tudi zaradi ukrepov v javnem sektorju in spremembe sistema cenovnih kapic za energijo, ki se uporablja za gospodinjstva.
Madžarska naj si prizadeva za začasno zmanjšanje povpraševanja po plinu do 31. marca 2024 v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2023/706 (17).
Kljub nedavnim spremembam pa obstoječi sistem upravnih cen energije še vedno ne omogoča, da bi cenovni signali delovali pravilno in ustvarjali zadostne spodbude za varčevanje z energijo.
Zamejitve cen se enotno uporabljajo za vsa gospodinjstva.
Do subvencionirane upravne cene so upravičena tudi gospodinjstva z visokimi dohodki, medtem ko družine z nizkimi dohodki pogosto živijo v energetsko manj učinkovitih domovih.
S ciljno usmer­ jenimi shemami za gospodinjstva z nizkimi dohodki bi se učinkoviteje podprla ranljiva gospodinjstva in ustvarili prihranki energije.
(40)
Pomanjkanje delovne sile in spretnosti v sektorjih in poklicih, ki so ključni za zeleni prehod, med drugim v proizvodnji ter pri namestitvi in vzdrževanju neto ničelnih tehnologij, je ovira pri prehodu na neto ničelno gospodarstvo.
Visokokakovostni sistemi izobraževanja in usposabljanja, ki se odzivajo na spreminjajoče se potrebe trga dela, ter ciljno usmerjeni ukrepi izpopolnjevanja in preusposabljanja so ključni za zmanjšanje pomanjkanja spretnosti ter spodbujanje vključevanja in prerazporejanja delovne sile.
Da bi se sprostila neizko­ riščena ponudba delovne sile, morajo biti ti ukrepi dostopni, zlasti za posameznike ter v sektorjih in regijah, ki jih bo zeleni prehod najbolj prizadel.
Leta 2022 se je v zvezi z Madžarsko poročalo o pomanjkanju delovne sile za 31 poklicev, ki zahtevajo posebne spretnosti ali znanje za zeleni prehod.
Hkrati se je udeležba delavcev v usposabljanju v energetsko intenzivnih industrijah znatno zmanjšala in je zdaj pod povprečjem Unije.
(41)
Svet je ob upoštevanju ocene Komisije preučil konvergenčni program za leto 2023, njegovo mnenje (18) pa je izraženo v priporočilu 1.
(16) Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (UL L 206, 8.8.2022, str. 1).
(17) Uredba Sveta (EU) 2023/706 z dne 30. marca 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2022/1369 glede podaljšanja obdobja zmanjšanja povpraševanja pri ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter okrepitve poročanja in spremljanja njihovega izvajanja (UL L 93, 31.3.2023, str. 1).
(18) V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št.
1466/97.