1.9.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 312/151
(25)
Ob predpostavki nespremenjenih politik spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva, da se bodo neto nacionalno financirani primarni odhodki v letu 2024 povečali za 2,9 %, kar je pod priporočeno stopnjo rasti.
(26)
Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi javne naložbe v letih 2023 in 2024 ostale nespremenjene, in sicer naj bi znašale 4,5 % BDP.
Program stabilnosti za leto 2023 se nanaša na reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k trajnostni in vključujoči rasti.
Te reforme in naložbe vključujejo naložbe za spodbujanje energetskega in digitalnega prehoda, ki so prav tako del načrta za okrevanje in odpornost.
(27)
V programu stabilnosti za leto 2023 je opisana srednjeročna fiskalna usmeritev do leta 2027.
V skladu s programom stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 1,0 % BDP v letu 2025 in na 0,8 % do leta 2026, nato pa naj bi se leta 2027 nekoliko povečal, in sicer na 0,9 %.
Primanjkljaj sektorja država naj bi zato v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP.
Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP povečal s 27,5 % konec leta 2024 na 29,0 % do konca leta 2027.
(28)
V prihodnjih desetletjih bo vpliv demografskih gibanj na javnofinančne odhodke postal še bolj akuten, saj naj bi se število upokojencev na delavca stalno povečevalo zaradi staranja prebivalstva in upočasnitve neto migracijskih tokov.
Po scenariju nespremenjene politike se bo Luksemburg soočil z enim od največjih povečanj odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v Uniji, ki naj bi se do leta 2070 podvojil na približno 18 % BDP, kar je največ v Uniji.
To bo povzročilo znatno povečanje javnega dolga, kar bo ogrozilo vzdržnost javnih financ.
Načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema.
Natančneje, v njem niso obravnavani negativni učinki shem predčasnega upokojevanja in finančnih spodbud za zgodnji izstop s trga dela, ki prispevajo k nizki stopnji delovne aktivnosti starejših delavcev.
Povišanje dejanske upokojitvene starosti bi imelo ugoden makroekonomski učinek in bi lahko zmanjšalo odhodke za pokojnine, saj bi višja stopnja delovne aktivnosti starejših delavcev podpirala gospodarsko rast.
Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju v Uniji je bistven za: (i) preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji, (ii) zagotavljanje pravične obravnave davkoplačevalcev in (iii) zaščito javnih financ.
Luksemburg je majhno, odprto gospodarstvo z velikim mednarodnim finančnim sektorjem, kar v precejšnji meri pojasnjuje velike finančne tokove.
Vendar ti tokovi odražajo tudi dejstvo, da je v državi prisotnih veliko podjetij v tuji lasti, ki se ukvarjajo z zakladniškimi dejavnostmi znotraj skupine.
Posebno skrb vzbuja neobstoj pri viru odtegnjenega davka ali enakovrednih ukrepov za plačila obresti in licen­ čnin v jurisdikcije z nizko ali ničelno davčno stopnjo, ki niso vključene na seznam Unije z nekooperatvinimi jurisdikcijami (19).
Za plačila obresti in licenčnin podjetij s sedežem v Luksemburgu v jurisdikcije tretjih držav bi lahko veljala nizka obdavčitev ali neobdavčitev, če ta plačila niso obdavčena ali so obdavčena po nizki stopnji v jurisdikciji prejemnici.
Luksemburg je sprejel nekaj ukrepov za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju.
Vendar so bili ti ukrepi do zdaj nezadostni za obravnavo teh značilnosti davčnega sistema, ki bi jih lahko multinacionalne družbe uporabile za agresivno davčno načrtovanje.
(29)
V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi načrt za okre­ vanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026.
Luksemburški načrt za okrevanje in odpornost se izvaja.
Luksemburg je 28. decembra 2022 predložil svoj prvi zahtevek za plačilo, ki ustreza 26 mejnikom in ciljem iz Izvedbenega sklepa Sveta, za izplačilo 20 mi­ lijonov EUR v okviru mehanizma.
Komisija je 28. aprila 2023 objavila pozitivno predhodno oceno.
O zahtevku za plačilo zdaj razpravlja Svet.
Zadevni mejniki in cilji vključujejo začetek veljavnosti reforme „stanovanjski pakt 2.0“, katere cilj je povečati ponudbo cenovno dostopnih najemnih stanovanj, ki jih ponujajo občine, naložbe za digitalizacijo javnega sektorja in razvoj izjemno varne komunikacije, izpopolnjevanje delovne sile z uvedbo
(19) Sklepi Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (UL C 64, 21.2.2023, str. 17).