C 312/150
SL
Uradni list Evropske unije
1.9.2023
(21)
V letu 2023 naj bi bila fiskalna naravnanost glede na spomladansko napoved Komisije 2023 ekspanzivna (– 1,5 % BDP) ob visoki inflaciji.
To sledi ekspanzivni fiskalni naravnanosti v letu 2022 (– 0,9 % BDP).
Rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) naj bi imela v letu 2023 ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 1,3 odstotne točke.
V to je vključeno zvišanje stroškov ciljno usmerjenih podpornih ukrepov za gospodinjstva in podjetja, ki so najbolj ranljiva za povišanje cen energije, za 0,3 % BDP.
Ekspanzivni učinek nacionalno financiranih neto tekočih primarnih odhodkov je zato le deloma posledica ciljno usmerjene podpore gospodinjstvom in podjetjem, ki so najbolj ranljiva za zvišanje cen energije.
Ekspanzivno rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov) med drugim spodbujajo tudi socialni prejemki, razen socialnih prejemkov v naravi, subvencije v zvezi z energetskimi ukrepi, ki niso ciljno usmerjeni, trajna zvišanja plač v javnem sektorju, enkratni prispevek za proračun Unije in znižanje stopenj DDV.
Napovedana rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov torej ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022.
Odhodki, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma in drugimi sredstvi Unije, naj bi v letu 2023 znašali 0,2 % BDP, ekspanziven učinek nacionalno financiranih naložb na fiskalno naravnanost pa naj bi znašal 0,1 odstotne točke.
Luksemburg načrtuje financiranje dodatnih naložb prek mehanizma in drugih sredstev Unije, ohranile pa naj bi se nacionalno finan­ cirane naložbe (15).
Načrtuje financiranje javnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost, na primer za elektrifikacijo javnega prometa, okrepitev tramvajskega in železniškega omrežja, sklad za podnebje in energijo za podporo nakupu fotovoltaičnih panelov, digitalizacijo javnih storitev in varnost digitalnih komunikacij (kvantna tehnologija), ki se deloma financirajo iz mehanizma in drugih sredstev Unije.
(22)
Glede na program stabilnosti za leto 2023 naj bi se primanjkljaj sektorja država v letu 2024 povečal na 1,7 % BDP.
Povečanje v letu 2024 odraža predvsem podaljšanje podpornih ukrepov za ublažitev posledic rasti inflacije na dohodke gospodinjstev in podjetij.
Glede na program stabilnosti za leto 2023 se pričakuje, da se bo dolg sektorja država kot odstotek BDP konec leta 2024 povečal na 27,5 %.
Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, spomladanska napoved Komisije 2023 v letu 2024 predvideva javnofinančni primanj­ kljaj v višini 1,5 % BDP.
To je nekoliko manj kot primanjkljaj, predviden v programu stabilnosti za leto 2023, predvsem zaradi manjšega povečanja nadomestila za zaposlene in socialnih transferjev iz spomladanske napovedi Komisije 2023.
Spomladanska napoved Komisije 2023 predvideva manjši dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 27,0 % BDP konec leta 2024.
(23)
V programu stabilnosti za leto 2023 je predvideno podaljšanje energetskih podpornih ukrepov do konca leta 2024.
Komisija trenutno predvideva, da bodo neto stroški energetskih podpornih ukrepov v letu 2024 znašali 0,5 % BDP (16) v primerjavi z 1,1 % BDP v letu 2023.
Te ocene temeljijo na predpostavki, da se cene energije ne bodo ponovno povišale.
Zdi se, da energetski podporni ukrepi, ki naj bi še naprej veljali tudi v letu 2024, niso ciljno usmerjeni v ranljiva gospodinjstva ali podjetja.
Večina jih ne ohranja v celoti cenovnega signala za zmanjšanje povpraševanja po energiji in povečanje energetske učinkovitosti.
(24)
Uredba (ES) št.
1466/97 poziva k letnemu izboljšanju strukturnega proračunskega salda v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je referenčno merilo 0,5 % BDP (17).
Ob upoštevanju pomislekov, povezanih z vzdržnostjo javnih financ, bi bilo po mnenju Komisije ustrezno, da se za leto 2024 strukturni saldo izboljša za vsaj 0,3 % BDP.
Za zagotovitev takega izboljšanja in v skladu z metodologijo Komisije rast neto nacionalno financiranih primarnih odhodkov (18) v letu 2024 ne bi smela preseči 4,8 %, kot je izraženo v tem priporočilu.
Hkrati bi bilo treba v letu 2023 postopoma odpraviti preostale energetske podporne ukrepe (ki jih Komisija trenutno ocenjuje na 1,1 % BDP v letu 2023), odvisno od razvoja energetskega trga in začenši z najmanj ciljno usmerjenimi ukrepi, s tem povezane prihranke pa bi bilo treba uporabiti za zmanjšanje javnofinančnega primanj­ kljaja.
Po ocenah Komisije bi to privedlo do rasti neto primarnih odhodkov pod priporočeno najvišjo stopnjo rasti za leto 2024.
Vendar glede na spomladansko napoved Komisije 2023 rast neto nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov v letu 2023 ni v skladu s Priporočilom Sveta z dne 12. julija 2022.
Če se to potrdi, bi bila primerna nižja rast neto primarnih odhodkov v letu 2024.
(15) Druge nacionalno financirane naložbe v osnovna sredstva naj bi imele nevtralen učinek na BDP.
(16) Opredelitev energetskih ukrepov, ki jo uporablja Komisija, vključuje samo ukrepe fiskalne politike, ki neposredno vplivajo na cene energije ali s katerimi se zagotavlja začasna dohodkovna podpora za porabo energije.
Splošni podporni ukrepi v zvezi z inflacijo niso opredeljeni kot energetski ukrepi, kar pojasnjuje razliko med ocenjenimi proračunskimi stroški energetskih podpornih ukrepov iz programa stabilnosti za leto 2023 in tistimi iz spomladanske napovedi Komisije 2023.
(17) Člen 5 Uredbe (ES) št.
1466/97 zahteva tudi prilagoditev v višini več kot 0,5 % BDP za države članice, katerih javni dolg presega 60 % BDP ali ki imajo izrazitejša tveganja za vzdržnost dolga.
(18) Neto primarni odhodki so opredeljeni kot nacionalno financirani odhodki brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter brez odhodkov za obresti in odhodkov za ciklično brezposelnost.