C 312/70
SK
Úradný vestník Európskej únie
1.9.2023
(12)
Komisia vykonala v súvislosti s Gréckom hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 a jeho výsledky uverejnila 24. mája 2023.
Komisia dospela k záveru, že v Grécku existujú nadmerné makroeko­ nomické nerovnováhy.
Zmiernila sa najmä zraniteľnosť v súvislosti s vysokým verejným dlhom a vysokými úrovňami nesplácaných úverov v kontexte vysokej nezamestnanosti, ale jeho zahraničná pozícia sa zhoršila.
Najväčšiu obavu vyvoláva výrazné prehĺbenie deficitu bežného účtu v roku 2022, aj z dôvodu prudkého nárastu cien energie v celej Únii, a to napriek oživeniu príjmov z cestovného ruchu.
Hoci sa tento a budúci rok pred­ pokladá zníženie, zahraničný deficit naďalej zostane vysoko nad úrovňou požadovanou na zabezpečenie trvalého zlepšenia čistej medzinárodnej investičnej pozície.
Hoci pomer dlhu verejnej správy k HDP naďalej zostáva najvyšší v Únii, v roku 2022 sa evidentne znížil, čo je do veľkej miery dôsledkom silného rastu nominálneho HDP, pričom sa očakáva, že v rokoch 2023 a 2024 sa bude ďalej znižovať.
Nesplácané úvery zaznamenali minulý rok prudký pokles v dôsledku veľkých znížení v predchádzajúcich rokoch, stále však zostávajú vysoké v pomere k priemeru v Únii a naďalej zaťažujú ziskovosť a úverovú kapacitu bánk, čo má zase vplyv na prehĺbenie kapitálu a rast produktivity hospodárstva.
K zmierneniu nerovnováh prispela politická reakcia, pričom vykonávanie plánu obnovy a odolnosti predstavuje veľkú príležitosť na riešenie zostávajúcich štrukturálnych nedostatkov.
Naďalej je však potrebné úsilie na zabezpečenie stabilného zlepšovania zahraničných bilancií a ďalšie znižovanie objemu nesplácaných úverov, a to aj prostredníctvom zvýšenia účinnosti vymáhania dlhov a zlepšenia fungovania sekun­ dárnych trhov s nesplácanými úvermi.
(13)
Podľa údajov, ktoré overil Eurostat, sa deficit verejných financií Grécka znížil zo 7,1 % HDP v roku 2021 na 2,3 % HDP v roku 2022, zatiaľ čo dlh verejnej správy klesol zo 194,6 % HDP na konci roku 2021 na 171,3 % HDP na konci roku 2022.
(14)
Saldo verejných financií ovplyvnili opatrenia fiškálnej politiky podniknuté na zmiernenie hospodárskeho a sociál­ neho vplyvu zvyšovania cien energie.
V roku 2022 takéto opatrenia fiškálnej politiky zvyšujúce výdavky zahŕňali dotácie na elektrinu pre domácnosti a podniky a zvýšenie sociálnych dávok pre zraniteľné domácnosti.
Náklady na tieto opatrenia sú čiastočne kompenzované novými daňami z neočakávaných ziskov výrobcov a dodávateľov energií, najmä zastropovaním cien výrobcov elektriny a mimoriadnymi odvodmi výrobcov elektriny na obdobie od októbra 2021 do júna 2022.
Komisia odhaduje, že čisté rozpočtové náklady na tieto opatrenia v roku 2022 predstavovali 2,5 % HDP.
Odhadované náklady na dočasné núdzové opatrenia súvisiace s krízou spôsobenou o­ chorením COVID-19 zároveň klesli zo 6,5 % HDP v roku 2021 na 1,5 % HDP v roku 2022.
(15)
Rada 18. júna 2021 odporučila, aby Grécko (7) v roku 2022 využilo mechanizmus na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a zároveň uskutočňovalo obozretnú fiškálnu politiku.
Rada okrem toho odporučila, aby Grécko zachovalo investície financované z vnútroštátnych zdrojov.
(16)
Podľa odhadov Komisie boli zámery fiškálnej politiky (8) v roku 2022 podporné, a to na úrovni -1,0 % HDP.
V súlade s odporúčaním Rady Grécko naďalej podporovalo obnovu investíciami, ktoré sa majú financovať z mechanizmu.
Výdavky financované z grantov v rámci mechanizmu a z iných fondov Únie dosiahli v roku 2022 výšku 2,1 % HDP (2,6 % HDP v roku 2021).
Zníženie výdavkov financovaných z grantov v rámci mechanizmu a z iných fondov Únie v roku 2022 bolo spôsobené postupným ukončením predchádzajúceho programového obdobia v čase, keď sa ešte nezačali realizovať investičné výdavky nového programového obdobia.
Investície financované z vnútroštátnych zdrojov predstavovali expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky vo výške 0,6 percentuálneho bodu HDP (9).
Grécko teda zachovalo investície financované z vnútroštátnych zdrojov, ako odporučila Rada.
Rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez nových príjmových opatrení) zároveň predstavoval expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky vo výške 0,6 percentuálneho bodu.
Tento významný expanzívny príspevok zahŕňal dodatočný vplyv opatrení fiškálnej politiky podniknutých na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvyšovania cien energie (dodatočné čisté rozpoč­ tové náklady vo výške 2 % HDP).
Grécko teda dostatočne obmedzilo rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov.
(7) Odporúčanie Rady z 18. júna 2021, ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Grécka na rok 2021 (Ú. v.
EÚ C 304, 29.7.2021, s. 33).
(8) Zámery fiškálnej politiky sa merajú ako zmena primárnych výdavkov (bez diskrečných príjmových opatrení) okrem dočasných núdzových opatrení súvisiacich s krízou spôsobenou ochorením COVID-19, ale vrátane výdavkov financovaných z nenávratnej podpory (grantov) v rámci mechanizmu a z iných fondov Únie v porovnaní so strednodobým potenciálnym rastom.
Podrobnejšie informácie sú uvedené v rámčeku 1 v tabuľkách týkajúcich sa fiškálnej štatistiky.
(9) Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov predstavovali neutrálny príspevok vo výške 0,0 percentuálneho bodu HDP.