C 312/258
SK
Úradný vestník Európskej únie
1.9.2023
(30)
V súlade s článkom 19 ods.
3 písm.
b) nariadenia (EÚ) 2021/241 a kritériom 2.2 prílohy V k uvedenému naria­ deniu plán obnovy a odolnosti zahŕňa rozsiahly súbor vzájomne sa posilňujúcich reforiem a investícií, ktoré sa majú vykonať do roku 2026.
Hoci bol plán obnovy a odolnosti Švédska prijatý až v roku 2022, jeho vykonávanie v súčasnosti už prebieha.
Napriek pomalému začiatku ide vykonávanie vo všeobecnosti podľa plánu a v tejto fáze sa zdá, že vzhľadom na pomerne malý objem finančných prostriedkov pridelených na plán obnovy a odolnosti sú riziká nevyčerpania prostriedkov nízke.
Operačná dohoda medzi Komisiou a Švédskom bola uzavretá v máji 2023.
Očakáva sa, že Švédsko predloží v druhom polroku 2023 svoju prvú žiadosť o platbu zahrňujúcu dve splátky.
Prebiehajú prípravy týkajúce sa kapitoly REPowerEU a dodatku z dôvodu mierneho zníženia nenávratnej podpory.
Rýchle začlenenie novej kapitoly REPowerEU do plánu obnovy a odolnosti umožní financovať doda­ točné reformy a investície na podporu strategických cieľov Švédska v oblasti energetiky a zelenej transformácie.
Pre úspešné vykonávanie plánu obnovy a odolnosti, ako aj iných hospodárskych politík a politík zamestnanosti, ktoré presahujú rámec plánu, je naďalej dôležité systematické a účinné zapájanie miestnych a regionálnych orgá­ nov, sociálnych partnerov a iných relevantných zainteresovaných strán, čím sa má zabezpečiť všeobecná zodpo­ vednosť za celkový program v danej oblasti politiky.
(31)
Komisia v roku 2022 schválila všetky programové dokumenty Švédska v oblasti politiky súdržnosti.
Kľúčom k dosiahnutiu zelenej a digitálnej transformácie, zvýšeniu hospodárskej a sociálnej odolnosti a dosiahnutiu vyvá­ ženého územného rozvoja v Švédsku je pokračovanie v urýchlenom vykonávaní programov politiky súdržnosti pri súčasnom zachovaní synergií a komplementarity s plánom obnovy a odolnosti vrátane kapitoly REPowerEU.
(32)
Popri hospodárskych a sociálnych výzvach, ktorými sa zaoberá plán obnovy a odolnosti a programy politiky súdržnosti, Švédsko čelí viacerým ďalším výzvam súvisiacim s i) nerovnakými príležitosťami vo vzdelávaní pre žiakov zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia a žiakov s migrantským pôvodom; ii) potrebou lepšej integrácie znevýhodnených skupín na trhu práce a iii) potrebou znížiť závislosť od fosílnych palív.
(33)
Hoci Švédsko vo všeobecnosti dosahuje dobré výsledky v oblasti vzdelávania, vo švédskom vzdelávacom systéme stále pretrvávajú nerovnosti.
Žiaci zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia a žiaci s migrantským pôvodom majú v oblasti vzdelávania len obmedzené možnosti, aj pokiaľ ide o príležitosti na rozvoj zručností potrebných na nájdenie zamestnania.
Nerovnosti vo vzdelávaní sa zvyšujú a často súvisia s nedostatkom príleži­ tostí pre žiakov s migrantským pôvodom pri výbere školy, najmä v prípade tých, ktorí prišli do Švédska nedávno.
Rozdiely v známkovaní medzi školami predstavujú riziko ďalšieho oslabovania výsledkov v oblasti vzdelávania.
Nedostatok kvalifikovaných učiteľov je stále problematickou oblasťou a najnaliehavejšie sa to prejavuje v prípade učiteľov so zameraním na deti so špeciálnymi potrebami, učiteľov konkrétnych predmetov v rámci povinnej školskej dochádzky a učiteľov odbornej prípravy na stredných školách.
Existuje priestor na zlepšenie nastavenia a riadenia vzdelávacieho systému vrátane zápisov a známkovania, ako aj kariérneho postupu učiteľov.
(34)
Švédsko aj naďalej čelí výzvam pri integrácii ľudí zo znevýhodneného prostredia a osôb s migrantským pôvodom na trhu práce, ako aj pri znižovaní zostávajúcich medzier v zručnostiach.
Rozdiely v úrovni vzdelania osôb narodených mimo Únie a osôb narodených v Únii narastajú, a to najmä v dôsledku vyššieho dosiahnutého terciárneho vzdelania u osôb narodených v Únii.
Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, sa zvyšuje, najmä u študentov narodených mimo Únie.
Na to, aby bolo možné pomáhať ľuďom zo znevýhodnených skupín rozvíjať zručnosti relevantné pre trh práce a zvýšiť ich šance nájsť si prácu, je potrebné posilnenie účasti na vzdelávacích činnostiach.
(35)
Švédsko musí vyvinúť väčšie úsilie, aby dosiahlo svoj národný cieľ nulovej bilancie emisií uhlíka do roku 2045.
Hoci Švédsko stále patrí medzi členské štáty s najvyšším podielom energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie, kapacita elektrizačnej sústavy a obmedzenia prenosu môžu viesť k obmedzeniam ďalšieho zavádzania obnoviteľných zdrojov energie v budúcnosti.
V roku 2022 tieto obmedzenia prispeli k prudkému rastu cien energie pre priemysel a domácnosti a obmedzili rozmach hospodárskej činnosti vo vzdialených zeme­ pisných oblastiach.
Zvýšenie kapacity elektrizačnej sústavy má zásadný význam, keďže sa očakáva, že konečná spotreba elektrickej energie Švédska sa v dôsledku zvýšených potrieb priemyslu a dopravy v oblasti elektrifikácie do roku 2045 zdvojnásobí na 300 TWh.
Pri výstavbe a posilňovaní elektrizačnej sústavy sa však vyskytujú oneskorenia spôsobené zdĺhavými postupmi vydávania povolení.
Švédsko navyše patrí medzi krajiny s najdlhšími administratívnymi postupmi v Únii na zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie, najmä v prípade projektov v oblasti veternej energie na pevnine.
Vláda začala vyšetrovanie zamerané na zjednodušenie posudzovania envi­ ronmentálnych povolení v rámci pôsobnosti švédskeho zákona o životnom prostredí.
Zároveň sú potrebné konkrétne opatrenia v príslušných oblastiach politiky potrebné na urýchlenie administratívnych postupov rozširo­ vania elektrizačnej sústavy a zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, a to napríklad obmedzením počtu orgánov zapojených do týchto postupov a súbežným vykonávaním postupov.
Zníženie spotreby energie zvýšením energetickej efektívnosti je takisto nevyhnutné na znižovanie emisií uhlíka a nákladov domácností a podnikov