1.9.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 312/213
(30)
Komisia v roku 2022 schválila všetky programové dokumenty Portugalska v oblasti politiky súdržnosti.
Kľúčom k dosiahnutiu zelenej a digitálnej transformácie, zvýšeniu hospodárskej a sociálnej odolnosti a dosiahnutiu vyvá­ ženého územného rozvoja v Portugalsku je pokračovanie v urýchlenom vykonávaní programov politiky súdrž­ nosti pri súčasnom zachovaní synergií a komplementarity s plánom obnovy a odolnosti vrátane kapitoly REPo­ werEU.
(31)
Popri hospodárskych a sociálnych výzvach, ktorými sa zaoberá plán obnovy a odolnosti a programy politiky súdržnosti, Portugalsko čelí viacerým ďalším výzvam v oblasti obehového hospodárstva, energetiky a zelenej transformácie.
(32)
Portugalsko je výrazne pod priemerom Únie, pokiaľ ide o pokrok smerom k obehovému hospodárstvu, ako aj produktivitu zdrojov v priemyselných odvetviach a ukazovatele odpadového hospodárstva, pričom existujú výrazné regionálne rozdiely.
Priemerná miera recyklácie komunálneho odpadu je mimoriadne nízka (30,5 % v roku 2021, čo je ďaleko od cieľa Únie, ktorým bola miera 50 % do roku 2020) a líši sa v závislosti od regiónov.
Dosiahnutie cieľov Únie na nasledujúce desaťročie vrátane dosiahnutia 55 % recyklácie komunálneho odpadu do roku 2025 si vyžiada značné úsilie.
Sú potrebné zlepšenia na zvýšenie prevencie, minimalizácie, triedenia, opätovného použitia a recyklácie odpadu v súlade s vyššími stupňami hierarchie odpadového hospodárstva, čím sa odpad odkláňa zo skládok a spaľovní, a na modernizáciu zariadení na recykláciu a spracovanie odpadu.
Medzi dobré príklady toho, ako lepšie dosiahnuť tieto ciele, patrí zvýšenie poplatkov za skládkovanie a spaľovanie, zavedenie dane zo zvyškového odpadu a zvýšenie poplatkov pre obce, ktoré nespĺňajú ciele v oblasti recyklácie.
Tento proces by sa navyše mohol urýchliť rozšírením triedeného zberu odpadu a ďalším rozvojom systémov, ako sú platby podľa množstva odpadu, zálohovanie a rozšírená zodpovednosť výrobcu.
(33)
Napriek pokroku, ktorý sa dosiahol, a to aj v kontexte energetickej krízy, Portugalsko zostáva vo veľkej miere závislé od dovážaných fosílnych palív, pričom ropa a plyn v roku 2021 predstavovali 45 %, resp.
23 % jeho energetického mixu.
Okrem toho vysoká závislosť Portugalska od plynu pri výrobe elektrickej energie je rizikom z hľadiska bezpečnosti dodávok, najmä vzhľadom na nedostatok vodnej energie v dôsledku častejších období sucha.
S cieľom urýchliť úsilie o dekarbonizáciu by sa mohlo pokračovať vo viacerých opatreniach, ktoré nadväzujú na reformy a investície v rámci plánu obnovy a odolnosti Portugalska a ktoré idú aj nad ich rámec.
Aby Portugalsko urýchlilo využívanie obnoviteľných zdrojov energie, mohlo by nadviazať na pokrok, ktorý dosiahlo minulý rok pri racionalizácii svojho procesu udeľovania povolení, a to aj zvýšením kapacity adminis­ tratívnych útvarov, ktoré povolenia vybavujú, zvýšením digitalizácie pri výroby energie z obnoviteľných zdrojov a zavedením priaznivejších opatrení priestorového plánovania pre veternú energiu na mori, ktorej potenciál stále nie je dostatočne využitý.
Prínosné by mohli byť aj ďalšie opatrenia na podporu vlastnej spotreby, vrátane strešnej solárnej energie, a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov.
Počet komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov v Portugalsku je napriek ich zvyšujúcemu sa počtu stále nízky a existuje priestor na uľahčenie udeľovania príslušných licencií a vytvorenie systémov stimulov.
(34)
S postupujúcou integráciou obnoviteľných zdrojov energie budú kľúčové ďalšie investície do rozšírenia kapacity uskladňovania a siete, aby sa zabezpečila rovnováha elektrizačnej sústavy.
Portugalsku by prospelo posilnenie jeho elektrických prepojení, keďže úroveň prepojenia so Španielskom je v porovnaní s jeho cieľmi na rok 2030 stále nízka.
Stav prenosovej a distribučnej sústavy by sa mohol zlepšiť posilnením vnútroštátnej sústavy, dodatočnými investíciami do uskladňovania elektrickej energie a ďalšou digitalizáciou sústavy.
Relatívne nízka miera zavedenia inteligentných meračov bráni rozvoju decentralizovaného systému výroby energie z obnoviteľných zdrojov.
S cieľom riešiť vysoký stupeň závislosti Portugalska od fosílnych palív v budovách a znížiť spotrebu energie musí Portugalsko urýchliť svoje úsilie v oblasti energetickej efektívnosti nad rámec toho, čo je stanovené v por­ tugalskom pláne obnovy a odolnosti a v programoch politiky súdržnosti.
Ďalšie opatrenia by mali pomôcť riešiť vysoký podiel portugalského obyvateľstva postihnutého energetickou chudobou.
Intenzívnejšie úsilie zamerané na stimulovanie hĺbkových renovácií budov, a to aj poskytovaním technickej pomoci žiadateľom, by mohlo urýchliť využívanie renovačných projektov.
Portugalsku by okrem toho mohlo pomôcť posilnenie rámca pre finančné systémy tak, aby sa mobilizovali súkromné investície do energeticky efektívnej renovácie budov.
Portu­ galsko by pritom mohlo vyčleniť viac zdrojov na báze grantov v prospech domácností v núdzi.
Spotreba zemného plynu v Portugalsku klesla v období od augusta 2022 do marca 2023 o 16 % v porovnaní s priemernou spotrebou plynu za rovnaké obdobie v predchádzajúcich piatich rokoch, čo presahuje cieľ zníženia 15 % stano­ vený v nariadení Rady (EÚ) 2022/1369 (18).
Portugalsko by mohlo pokračovať v úsilí o dočasné zníženie dopytu po plyne až do 31. marca 2024 podľa nariadenia Rady (EÚ) 2023/706 (19).
(18) Nariadenie Rady (EÚ) 2022/1369 z 5. augusta 2022 o koordinovaných opatreniach na zníženie dopytu po plyne (Ú. v.
EÚ L 206, 8.8.2022, s. 1).
(19) Nariadenie Rady (EÚ) 2023/706 z 30. marca 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2022/1369, pokiaľ ide o predĺženie obdobia znižovania dopytu pri opatreniach na zníženie dopytu po plyne a posilnenie podávania správ a monitorovania v súvislosti s ich vykonávaním (Ú. v.
EÚ L 93, 31.3.2023, s. 1).