C 312/194
SK
Úradný vestník Európskej únie
1.9.2023
(36)
Invázia Ruska na Ukrajinu odhalila zraniteľnosť bezpečnosti dodávok energie v Rakúsku.
Hoci sa Rakúsku poda­ rilo znížiť svoju závislosť od dovozu plynu z Ruska – v roku 2022 predstavoval 57 % celkového dovozu plynu, pričom v roku 2021 to bolo 80 % –, táto hodnota je naďalej výrazne nad priemerom Únie.
S cieľom diverzifi­ kovať zdroje energie vláda zaviedla finančné stimuly pre spoločnosti na dovoz plynu z iných ako ruských zdrojov a v roku 2022 zriadila strategické zásoby plynu.
Rakúsko však stále čelí značným výzvam pri zaisťovaní ener­ getickej bezpečnosti.
Krajina stále jasne nevymedzila ďalšie kroky, ktoré podnikne v krátkodobom horizonte s cieľom úplne ukončiť dovoz plynu z Ruska.
Okrem toho sa stále dostatočne nevyužíva potenciál výroby a prepravy obnoviteľných plynov, ako je vodík, a to najmä v odvetviach a regiónoch, ktoré sú zraniteľné v prípade prerušenia dodávok.
(37)
V roku 2021 predstavoval podiel energie z obnoviteľných zdrojov v Rakúsku 36 % na konečnej spotrebe energie, čo je výrazne nad priemerom Únie.
Na dosiahnutie cieľov Rakúska v oblasti klímy, medzi ktoré patrí dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2040, musí krajina tento podiel ďalej zvyšovať.
Zákonom o rozšírení využívania energie z obnoviteľných zdrojov z roku 2021, ktorý bol jednou z reforiem zahrnutých v pláne obnovy a odol­ nosti, sa vytvoril rámec, ktorý pomôže zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na spotrebe elektrickej energie.
Cieľom tejto reformy je dosiahnuť do roku 2030 ročnú kapacitu výroby elektrickej energie z obnovi­ teľných zdrojov vo výške 27 TWh, čo prispeje k cieľu krajiny dosiahnuť do uvedeného roku spotrebu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni 100 %, a to v porovnaní so súčasnými 81 % v roku 2020.
Výzvou pre ďalšie rozširovanie využívania obnoviteľných zdrojov energie však naďalej zostáva dĺžka postupov územného plánovania a udeľovania povolení, zložité rozdelenie právomocí medzi orgánmi federálnej a regionálnej štátnej správy, ako aj otázky náboru pracovníkov vo verejnej správe.
Rakúsko urobilo prvý krok k zavedeniu efektív­ nejšieho posudzovania vplyvov, ktoré majú projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na životné prostre­ die.
Rakúsko by okrem toho mohlo lepšie zosúladiť priestorové plánovanie so svojimi cieľmi zelenej trans­ formácie, riešiť problémy s náborom pracovníkov a zvýšiť investície do sieťovej infraštruktúry, ako napríklad do uskladňovania, distribúcie a prenosu.
Rozširovaniu využívania obnoviteľných zdrojov energie by prospelo aj zavedenie vyhradených oblastí na zrýchlené zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov (najmä v prípade veternej energie) s mimoriadne krátkymi a jednoduchými povoľovacími postupmi, ako aj uznanie energie z obnoviteľných zdrojov za prevažujúci verejný záujem v súlade s ambicióznejšími cieľmi v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zahrnutými v balíku Fit for 55 a pláne REPowerEU.
Okrem toho by sa mohlo venovať viac pozornosti ďalším obnoviteľným zdrojom energie, ako napríklad geotermálnej energii.
(38)
Spotreba zemného plynu v Rakúsku klesla v období od augusta 2022 do marca 2023 o 19 % v porovnaní s prie­ mernou spotrebou plynu za rovnaké obdobie v predchádzajúcich piatich rokoch, čím krajina predstihla stanovený cieľ zníženia o 15 %.
Rakúsko by mohlo pokračovať v úsilí o dočasné zníženie dopytu po plyne až do 31. marca 2024 v súlade s nariadením Rady (EÚ) 2022/1369 (17).
Zvýšením ambícií v oblasti energetickej efektívnosti v odvetviach stavebníctva a priemyselnej výroby by sa navyše znížila závislosť od fosílnych palív.
V rakúskej dlhodobej stratégii renovácie budov sa stanovujú jasné míľniky do roku 2050, pričom jej cieľom je dosiahnuť 80 % dekarbonizáciu fondu budov.
Cieľom plánu obnovy a odolnosti je aj postupné vyraďovanie kotlov na fo­ sílne palivá v stavebníctve a ich nahradenie technológiou vykurovania pomocou energie z obnoviteľných zdrojov alebo diaľkovým vykurovaním.
Ciele Rakúska v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030 však nie sú dostatočne ambiciózne na splnenie cieľov balíka Fit for 55 a plánu REPowerEU.
Tento problém by mal riešiť nový zákon o energetickej efektívnosti, ktorý sa očakáva v roku 2023 a ktorého cieľom je zníženie konečnej spotreby energie do roku 2030 o 18 %.
Celkovo bude nevyhnutné, aby Rakúsko urýchlilo investície do hĺbkovej renovácie budov, nahradilo fosílne palivá vykurovaním pomocou energie z obnoviteľných zdrojov a lepšie riadilo spotrebu energie prostredníctvom digitalizácie služieb v oblasti úžitkovej energie (ako sú inteligentné meradlá a termostaty).
Okrem toho bude veľmi dôležité, aby sa zrýchlilo súčasné pomalé tempo, akým prebieha tepelná renovácia budov.
Kľúčom k riešeniu tohto problému bude včasné vykonávanie zákona o vykurovaní pomocou energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý je hlavnou reformou rakúskeho plánu obnovy a odolnosti.
(39)
Prvé kroky na ceste k zelenej transformácii budú zahŕňať aj zníženie emisií vo viacerých odvetviach, najmä tých, ktoré pochádzajú z dopravy, keďže tieto odvetvia majú významný potenciál znižovania emisií.
Rakúsko je v súčasnosti významnou tranzitnou krajinou pre transalpskú cestnú nákladnú dopravu.
Napriek viacerým inves­ tíciám do udržateľnej dopravy v rámci rakúskeho plánu obnovy a odolnosti bude na dosiahnutie klimatickej neutrality nevyhnutné ďalšie zníženie emisií súvisiacich s dopravou a súbežné riešenie dopravnej chudoby.
Kľúčový význam, najmä vo vidieckych oblastiach, bude mať aj rozvoj ďalších riešení v oblasti dopravy, ako sú napríklad riešenia na prepojenie „posledného úseku“ ciest, a alternatív k používaniu automobilov.
(17) Nariadenie Rady (EÚ) 2022/1369 z 5. augusta 2022 o koordinovaných opatreniach na zníženie dopytu po plyne (Ú. v.
EÚ L 206, 8.8.2022, s. 1).