C 312/160
SK
Úradný vestník Európskej únie
1.9.2023
(19)
Saldo verejných financií v roku 2023 budú podľa očakávaní naďalej ovplyvňovať fiškálne opatrenia podniknuté na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu zvyšovania cien energie.
Patria medzi ne opatrenia z roku 2022, ktorých platnosť bola predĺžená, a to najmä dotácie pre podniky verejných služieb za straty, ktoré im vznikli v dôsledku zastropovania cien energie pre domácnosti, a systémy podpory pre energeticky náročné spoločnosti.
Náklady na tieto opatrenia sú naďalej čiastočne kompenzované daňami z neočakávaných ziskov dodávateľov energie.
Po zohľadnení týchto príjmov sa v prognóze Komisie z jari 2023 predpokladajú v roku 2023 čisté rozpočtové náklady na podporné opatrenia na úrovni 1,2 % HDP (10).
Zdá sa, že väčšina opatrení v roku 2023 nie je zameraná na najzraniteľnejšie domácnosti alebo podniky, pričom väčšina z nich plne nevysiela cenový signál na zníženie dopytu po energii a zvýšenie energetickej efektívnosti.
V dôsledku toho sa pri posu­ dzovaní súladu s odporúčaním Rady z 12. júla 2022 (11) nemajú zohľadniť žiadne cielené podporné opatrenia.
(20)
Rada vo svojom odporúčaní z 12. júla 2022 odporučila Maďarsku, aby prijalo opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby bol v roku 2023 rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrál­ nymi zámermi politiky (12), pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a podniky, ktoré sú najzraniteľnejšie voči zvyšovaniu cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny.
Maďarsko by malo byť pripravené prispôsobiť bežné výdavky vyvíjajúcej sa situácii.
Maďarsku bolo zároveň odporučené zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti s ohľadom na iniciatívu REPowerEU, okrem iného aj využitím mechanizmu a iných fondov Únie.
(21)
V prognóze Komisie z jari 2023 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 v kontexte vysokej inflácie reštriktívne (+ 4,2 % HDP), pričom v roku 2022 boli zámery fiškálnej politiky expanzívne (– 0,4 % HDP).
Očakáva sa, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať reštriktívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky vo výške 2,2 % HDP.
Možno teda konštatovať, že predpokladaný rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov je v súlade s odporúčaním Rady z 12. júla 2022.
Výdavky financované z grantov v rámci mechanizmu a z iných fondov Únie majú v roku 2023 predstavovať 2,3 % HDP, zatiaľ čo investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať reštriktívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky vo výške 0,6 percentuálneho bodu (13).
Maďarsko teda plánuje financovať dodatočné investície prostred­ níctvom mechanizmu a iných fondov Únie, hoci sa nepredpokladá, že zachová investície financované z vnútro­ štátnych zdrojov.
Plánuje financovať verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a do energetickej bezpečnosti, ako sú rozvoj elektrizačnej sústavy, modernizácia prímestských železníc, podpora využívania solár­ nych panelov na obytných budovách, poskytnutie prenosných počítačov učiteľom a žiakom na druhom stupni základných škôl a na stredných školách a opatrenia týkajúce sa digitalizácie v oblasti zdravotnej starostlivosti, ktoré sú financované z mechanizmu a z iných fondov Únie.
(22)
Podľa konvergenčného programu na rok 2023 sa očakáva, že deficit verejných financií v roku 2024 klesne na úroveň 2,9 % HDP.
Pokles v roku 2024 odzrkadľuje najmä výrazné zníženie výdavkov verejnej správy vyja­ drených ako podiel na HDP, najmä pokiaľ ide o tvorbu hrubého fixného kapitálu, medzispotrebu a odmeny zamestnancov.
Podľa konvergenčného programu na rok 2023 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa koncom roka 2024 zníži na 66,7 %.
Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2023 predpokladá, že deficit verejných financií bude v roku 2024 na úrovni 4,4 % HDP.
Ide o vyšší deficit, než sa predpokladá v konvergenčnom programe na rok 2023, najmä v dôsledku vyšších predpokladaných výdavkov na tvorbu hrubého fixného kapitálu v súlade s najnovšími trendmi a vyššej medzispotreby vyvolanej pretrvávajúcimi inflačnými tlakmi.
V prognóze Komisie z jari 2023 sa počíta s vyšším pomerom dlhu verejnej správy k HDP, a to 71,1 % na konci roku 2024.
(10) Tento údaj predstavuje úroveň ročných rozpočtových nákladov na uvedené opatrenia, a to vrátane bežných príjmov a výdavkov, ako aj opatrení v oblasti kapitálových výdavkov.
(11) Odporúčanie Rady z 12. júla 2022, ktoré sa týka národného programu reforiem Maďarska na rok 2022 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Maďarska na rok 2022 (Ú. v.
EÚ C 334, 1.9.2022, s. 136).
(12) Na základe prognózy Komisie z jari 2023 sa strednodobý (desaťročný priemerný) rast potenciálneho HDP Maďarska, ktorý sa používa na meranie zámerov fiškálnej politiky, v nominálnom vyjadrení odhaduje na 16,6 %.
(13) Predpokladá sa, že ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov budú predstavovať reštriktívny príspevok vo výške 2,2 percentuálneho bodu HDP.
Veľký pokles ostatných kapitálových výdavkov v roku 2023 súvisí s veľkým vplyvom nákupu zásob plynu, ktorý v roku 2022 uskutočnil osobitný vládny subjekt klasifikovaný ako súčasť verejnej správy.