C 312/150
SK
Úradný vestník Európskej únie
1.9.2023
(21)
V prognóze Komisie z jari 2023 sa predpokladá, že zámery fiškálnej politiky budú v roku 2023 v kontexte vysokej inflácie expanzívne (– 1,5 % HDP), pričom aj v roku 2022 boli zámery fiškálnej politiky expanzívne (– 0,9 % HDP).
Očakáva sa, že rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opatrení) bude v roku 2023 predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky na úrovni 1,3 percentuálneho bodu.
To zahŕňa zvýšenie nákladov na cielené podporné opatrenia pre domácnosti a podniky, ktoré sú najzraniteľnejšie voči zvyšovaniu cien energie, o 0,3 % HDP.
Expanzívny príspevok primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov je teda len čiastočne spôsobený cielenou podporou pre domácnosti a podniky, ktoré sú najzraniteľnejšie voči zvyšovaniu cien energie.
Expanzívny rast primárnych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (bez diskrečných príjmových opat­ rení) je okrem iných faktorov spôsobený aj sociálnymi dávkami inými ako vecnými dávkami, dotáciami súvisia­ cimi s necielenými energetickými opatreniami, trvalým zvyšovaním miezd vo verejnom sektore, jednorazovým príspevkom do rozpočtu Únie a znížením sadzieb DPH.
Možno teda konštatovať, že predpokladaný rast primár­ nych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov nie je v súlade s odporúčaním Rady z 12. júla 2022.
Výdavky financované z grantov v rámci mechanizmu a z iných fondov Únie majú v roku 2023 predsta­ vovať 0,2 % HDP, zatiaľ čo investície financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať expanzívny príspevok k zámerom fiškálnej politiky vo výške 0,1 percentuálneho bodu.
Luxembursko teda plánuje financovať dodatočné investície prostredníctvom mechanizmu a iných fondov Únie, pričom sa predpokladá, že zachová investície financované z vnútroštátnych zdrojov (15).
Krajina plánuje financovať verejné investície do zelenej a digi­ tálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako je elektrifikácia verejnej dopravy, posilnenie električkovej a železničnej siete, klimatický a energetický fond na podporu obstarávania fotovoltických panelov, digitalizácia verejných služieb a bezpečnosť digitálnej komunikácie (kvantová technológia), ktoré sa čiastočne financujú z mechanizmu a ďalších fondov Únie.
(22)
Podľa programu stability na rok 2023 sa očakáva, že deficit verejných financií sa v roku 2024 zvýši na úroveň 1,7 % HDP.
V zvýšení v roku 2024 sa odráža predovšetkým rozšírenie podporných opatrení na ochranu príjmov domácností a podnikov pred účinkami prudkého zvýšenia inflácie.
Podľa programu stability na rok 2023 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa koncom roka 2024 zvýši na 27,5 %.
Na základe opatrení v príslušných oblastiach politiky, ktoré boli známe k dátumu uzávierky prognózy, sa v prognóze Komisie z jari 2023 predpokladá, že deficit verejných financií bude v roku 2024 na úrovni 1,5 % HDP.
Podľa prognózy Komisie z jari 2023 ide o mierne nižší deficit, ako je deficit predpokladaný v programe stability na rok 2023, najmä v dôsledku menšieho nárastu odmeňovania zamestnancov a sociálnych transferov.
Podľa prognózy Komisie z jari 2023 by mal byť pomer dlhu verejnej správy k HDP nižší a dosiahnuť úroveň 27,0 % v roku 2024.
(23)
V programe stability na rok 2023 sa predpokladá predĺženie podporných opatrení v oblasti energetiky do konca roka 2024.
Komisia v súčasnosti odhaduje, že čisté náklady na podporné opatrenia v oblasti energetiky budú v roku 2024 (16) predstavovať 0,5 % HDP (oproti 1,1 % HDP v roku 2023).
Tieto odhady sú založené na predpo­ klade, že ceny energie nezačnú opäť rásť.
Zdá sa, že podporné opatrenia v oblasti energetiky, ktoré majú podľa súčasných plánov zostať v platnosti aj v roku 2024, nie sú zamerané na zraniteľné domácnosti alebo podniky.
Väčšina z nich nevysiela v plnej miere cenový signál na zníženie dopytu po energii a zvýšenie energetickej efektívnosti.
(24)
V nariadení (ES) č. 1466/97 sa požaduje ročné zlepšenie štrukturálneho rozpočtového salda smerom k stredno­ dobému rozpočtovému cieľu o referenčnú hodnotu na úrovni 0,5 % HDP (17).
Vzhľadom na aspekty fiškálnej udržateľnosti by bolo podľa Komisie vhodné, aby sa v roku 2024 štrukturálne saldo zlepšilo aspoň o 0,3 % HDP.
V záujme zabezpečenia takéhoto zlepšenia a v súlade s metodikou Komisie by rast čistých primárnych výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov (18) v roku 2024 nemal presiahnuť 4,8 %, ako sa uvádza v tomto odporúčaní.
Zároveň by sa mali v roku 2023 postupne zrušiť zostávajúce podporné opatrenia v oblasti energetiky (ktoré Komisia v súčasnosti odhaduje na 1,1 % HDP v roku 2023), ak to umožní vývoj na trhu s ener­ giou a počnúc najmenej cielenými opatreniami, a súvisiace úspory by sa mali použiť na zníženie deficitu verej­ ných financií.
Podľa odhadov Komisie by to v roku 2024 viedlo k rastu čistých primárnych výdavkov, ktorý by bol pod odporúčanou maximálnou mierou rastu.
Podľa prognózy Komisie z jari 2023 však rast čistých primár­ nych bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v roku 2023 nie je v súlade s odporúčaním Rady z 12. júla 2022.
Ak sa to potvrdí, bol by vhodný nižší rast čistých primárnych výdavkov v roku 2024.
(15) Ostatné kapitálové výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov majú predstavovať neutrálny príspevok k HDP.
(16) Definícia energetických opatrení vypracovaná Komisiou obsahuje iba opatrenia fiškálnej politiky, ktoré priamo ovplyvňujú ceny energie alebo zabezpečujú dočasnú podporu príjmu na spotrebu energie.
Všeobecné podporné opatrenia pri inflácii sa nepovažujú za energetické opatrenia, čím sa vysvetľuje rozdiel v odhadovaných rozpočtových nákladoch na podporné opatrenia v oblasti energetiky medzi programom stability na rok 2023 a prognózou Komisie z jari 2023.
(17) V článku 5 nariadenia (ES) č. 1466/97 sa takisto vyžaduje úprava vo výške viac ako 0,5 % HDP pre členské štáty s verejným dlhom presahujúcim 60 % HDP alebo s výraznejšími rizikami v oblasti udržateľnosti dlhovej služby.
(18) Čisté primárne výdavky sú vymedzené ako výdavky financované z vnútroštátnych zdrojov bez diskrečných príjmových opatrení a bez úrokových výdavkov a výdavkov na cyklickú nezamestnanosť.