1.9.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 312/73
(27)
Programul de stabilitate pentru 2023 prezintă o traiectorie bugetară pe termen mediu până în 2026.
Conform Programului de stabilitate pentru 2023, se estimează că deficitul public va scădea la 0,5 % din PIB în 2025 și la 0,1 % din PIB până în 2026.
Așadar, se preconizează că deficitul public va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului.
Conform Programului de stabilitate pentru 2023, se estimează că ponderea generală a datoriei publice în PIB va scădea de la 150,8 % din PIB la sfârșitul anului 2024 la 135,2 % din PIB până la sfârșitul anului 2026.
(28)
Pe baza celor mai bune practici și a reformelor întreprinse ca parte a planului de redresare și reziliență, aducerea de modificări cadrului de politică fiscală al Greciei ar putea contribui la corectarea deficitului de investiții.
Mai precis, introducerea unui sistem mai amplu de soluții fiscale anticipate ar putea consolida securitatea juridică pentru investitori și ar putea contribui la intensificarea eforturilor în curs de simplificare a regimului fiscal.
O revizuire a regimului fiscal ar putea contribui, de asemenea, la lărgirea bazei de impozitare în ceea ce privește persoanele care desfășoară o activitate independentă și ar putea sprijini investițiile.
Respectarea obligațiilor fiscale ar putea fi îmbunătățită prin extinderea aplicării plăților electronice și prin utilizarea sporită a informațiilor care provin din aceste plăți, în special în lumina dovezilor recente ale disparității crescânde dintre veniturile scăzute declarate și creșterea în aparență rapidă a cifrei de afaceri a persoanelor care desfășoară o activitate independentă.
Acest lucru s-ar putea realiza, în special printr-o mai bună utilizare a informațiilor care provin din plățile electronice pentru anumite profesii.
Se preconizează că transformarea digitală în curs a Autorității independente pentru veniturile publice va contribui la îndeplinirea acestui obiectiv.
Cu toate acestea, este esențial ca autonomia operațională a autorității în ceea ce privește gestionarea și dezvoltarea infrastructurii sale informatice și de resurse umane să fie consolidată și mai mult, având în vedere provocările actuale cu care se confruntă sistemele fiscale din întreaga lume.
(29)
Grecia a continuat să ia măsuri pentru a-și moderniza administrația publică, dar în general rezultatele obținute în acest domeniu rămân relativ modeste.
În urma unei ajustări semnificative după 2010, dimensiunea și costurile administrației publice au fost, în linii mari, aliniate la media Uniunii.
Masa salarială a Greciei a rămas stabilă în 2022, la 10,8 % din PIB, ușor peste media Uniunii (10,2 % din PIB).
Asigurarea aplicării în continuare a grilei salariale unificate, împreună cu menținerea nivelurilor actuale de personal prin aplicarea continuă a regulii „numărului constant” cu privire la angajările de personal permanent și a plafonului pentru personalul temporar introdus în 2022, va fi esențială pentru protejarea progreselor realizate.
Planul de redresare și reziliență conține măsuri menite să îmbunătățească eficacitatea administrației publice, cu un accent deosebit pe îmbună­ tățirea serviciilor sale digitale.
În același timp, atragerea și menținerea de personal înalt calificat rămâne dificilă.
Această problemă ar putea fi abordată la nivel structural prin aplicarea unor grile salariale speciale/suplimentare pentru anumite funcții sau organisme, precum și prin introducerea unui sistem bine definit de indemnizații ca parte integrantă a noului sistem de gestionare a resurselor umane, protejând în același timp integritatea grilei salariale unificate și dimensiunea globală a masei salariale.
(30)
În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241 și cu criteriul 2.2 din anexa V la regulamentul respectiv, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026.
Implementarea planului de redresare și reziliență al Greciei a avansat bine până în prezent.
În perspectivă, va fi important să se mențină acest ritm de implementare.
Grecia a prezentat trei cereri de plată (16) pentru sprijin financiar nerambursabil și două cereri de plată pentru sprijin sub formă de împrumut, care corespund unui număr de 85 de jaloane și ținte din plan.
Până în prezent, Grecia a primit o plată totală în valoare de 7 126 de milioane EUR (17).
În conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2021/241, la 29 martie 2023, Grecia și-a exprimat intenția de a solicita un sprijin suplimentar sub forma unui împrumut în valoare de 5 000 de milioane EUR în cadrul meca­ nismului.
Grecia a obținut deja rezultate solide de când a început implementarea planului său și a instituit un sistem de gestiune și control pentru a monitoriza și a coordona finalizarea la timp a reformelor și a investițiilor.
În perspectivă, va fi important să se mențină și să se intensifice aceste eforturi, având în vedere numărul considerabil de reforme și investiții care sunt planificate, în special în lumina faptului că finalizarea unora dintre acestea va necesita inițierea în timp util a diferitelor măsuri pregătitoare, inclusiv a procedurilor de achiziții publice.
Continuarea implementării planului depinde de capacitatea administrativă și de implementare a organismelor de implementare desemnate, inclusiv a administrației regionale și locale.
Includerea rapidă a noului capitol privind REPowerEU în planul de redresare și reziliență va permite finanțarea unor reforme și investiții suplimentare care să sprijine obiectivele strategice ale Greciei în domeniile energiei și tranziției verzi.
Implicarea sistematică și eficace a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.
(16) Grecia a introdus cea de a treia cerere de plată pentru granturi la 16 mai 2023, iar evaluarea acesteia de către Comisie este în curs.
(17) Pentru granturi, cuantumul plătit pentru sprijinul financiar nerambursabil (cu excepția prefinanțării) este de 3 436 de milioane EUR, iar cuantumul plătit pentru sprijinul sub formă de împrumut (cu excepția prefinanțării) sunt de 3 690 de milioane EUR.