C 312/70
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2023
(12)
În temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr.
1176/2011, Comisia a efectuat un bilanț aprofundat pentru Grecia și a publicat rezultatele acestuia la 24 mai 2023.
Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive.
Mai precis, vulnerabilitățile legate de nivelul ridicat al datoriei publice și de stocul ridicat de credite neperformante în contextul unei rate ridicate a șomajului s-au atenuat, în schimb poziția sa externă s-a deteriorat.
O preocupare majoră este faptul că, în pofida redresării veniturilor provenite din turism, deficitul de cont curent a crescut semnificativ în 2022, inclusiv din cauza creșterii bruște a prețurilor la energie la nivelul Uniunii.
Deși, conform previziunilor, deficitul extern ar trebui să se reducă în anul în curs și anul viitor, acesta va rămâne totuși cu mult peste nivelul necesar pentru a asigura o îmbunătățire durabilă a poziției investiționale internaționale nete.
În ciuda faptului că ponderea datoriei publice în PIB rămâne în continuare cea mai ridicată din Uniune, aceasta a cunoscut o îmbunătățire semnificativă în 2022, care se datorează în mare parte creșterii nominale puternice a PIB-ului, iar în 2023 și 2024 se preconizează că va scădea în continuare.
Nivelul creditelor neperformante a înregistrat o scădere bruscă anul trecut, pe fondul diminuărilor semnificative din anii anteriori, dar rămâne ridicat în raport cu media Uniunii și continuă să afecteze profitabilitatea și capacitatea de creditare a băncilor, care, la rândul lor, au un efect negativ asupra consolidării intensității capitalului și asupra creșterii productivității economiei.
Politicile adoptate ca răspuns la această situație au contribuit la corectarea dezechilibrelor, iar punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență reprezintă o oportunitate majoră de a aborda deficiențele structurale rămase.
Cu toate acestea, este necesar să se depună eforturi suplimentare, în special pentru a se asigura faptul că soldurile externe revin pe o traiectorie susținută de îmbunătățire și că stocul de credite neperformante continuă să scadă, inclusiv prin asigurarea unei eficacități sporite a procedurii de executare silită a datoriilor și prin îmbunătățirea pieței secundare a creditelor neperformante.
(13)
În conformitate cu datele validate de Eurostat, deficitul public al Greciei a scăzut de la 7,1 % din PIB în 2021 la 2,3 % în 2022, iar datoria publică a scăzut de la 194,6 % din PIB la sfârșitul anului 2021 la 171,3 % la sfârșitul anului 2022.
(14)
Soldul bugetului public a fost afectat de măsurile de politică fiscal-bugetară adoptate pentru a atenua impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie.
În 2022, astfel de măsuri de politică fiscal-bugetară de creștere a cheltuielilor au inclus acordarea de subvenții privind energia electrică gospodăriilor și întreprinderilor, precum și mărirea nivelului prestațiilor sociale pentru gospodăriile vulnerabile.
Costul acestor măsuri a fost parțial compensat prin introducerea unor noi impozite pe profiturile excepționale ale producătorilor și furnizorilor de energie, respectiv plafonarea prețurilor impusă producătorilor de energie electrică și taxa extraordinară aplicată producătorilor de energie electrică pentru perioada octombrie 2021-iunie 2022.
Comisia estimează costul bugetar net al acestor măsuri la 2,5 % din PIB în 2022.
În același timp, costul estimat al măsurilor temporare de urgență legate de criza provocată de pandemia de COVID-19 a scăzut la 1,5 % din PIB în 2022, de la 6,5 % în 2021.
(15)
La18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Grecia (7) să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, aplicând în același timp o politică fiscal-bugetară prudentă.
În plus, Consiliul a recomandat Greciei să mențină investițiile finanțate la nivel național.
(16)
Potrivit estimărilor Comisiei, orientarea fiscal-bugetară (8) în 2022 a fost expansionistă, fiind de – 1,0 % din PIB.
Conform recomandării Consiliului, Grecia a continuat să sprijine redresarea prin investiții finanțate din mecanism.
Cheltuielile finanțate prin granturi din cadrul mecanismului și prin alte fonduri ale Uniunii s-au ridicat la 2,1 % din PIB în 2022 (2,6 % din PIB în 2021).
Scăderea în 2022 a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul mecanismului și prin alte fonduri ale Uniunii s-a datorat faptului că perioada de programare anterioară se apropia de sfârșit, iar cheltuielile de investiții aferente noii perioade de programare nu ajunseseră încă la un nivel suficient de ridicat.
Investițiile finanțate la nivel național au avut o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale la orientarea fiscal-bugetară (9).
Prin urmare, Grecia a menținut investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului.
În același timp, creșterea cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) a avut o contribuție expansionistă de 0,6 puncte procentuale la orientarea fiscalbugetară.
Această contribuție expansionistă semnificativă a inclus impactul suplimentar al măsurilor de politică fiscal-bugetară adoptate pentru a atenua consecințele economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (cost bugetar net suplimentar de 2 % din PIB).
Prin urmare, Grecia a limitat într-o măsură suficientă creșterea cheltu­ ielilor curente finanțate la nivel național.
(7) Recomandarea Consiliului din 18 iunie 2021 care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2021 (JO C 304, 29.7.2021, p. 33).
(8) Orientarea fiscal-bugetară este măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), din care sunt excluse măsurile temporare de urgență legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar sunt incluse cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din mecanism și prin alte fonduri ale Uniunii, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu.
Pentru mai multe detalii, a se vedea caseta 1 din tabelele cu statistici bugetare.
(9) Alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național au furnizat o contribuție neutră de 0,0 puncte procentuale din PIB.