C 312/258
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2023
(30)
În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241 și cu criteriul 2.2 din anexa V la regulamentul respectiv, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026.
Planul de redresare și reziliență al Suediei a fost adoptat abia în 2022, însă punerea sa în aplicare este în curs de desfășurare.
În pofida unui început lent, punerea în aplicare este, în general, pe drumul cel bun și, în acest stadiu, riscurile de neabsorbție par a fi limitate, având în vedere resursele financiare relativ scăzute acordate planului de redresare și reziliență.
Acordurile operaționale dintre Comisie și Suedia au fost încheiate în mai 2023.
Suedia urmează să depună, în a doua jumătate a anului 2023, prima sa cerere de plată, combinând două tranșe.
Se lucrează la elaborarea unui capitol privind REPowerEU și a unui addendum, din cauza scăderii ușoare a sprijinului nerambursabil.
Includerea rapidă a noului capitol privind REPowerEU în planul de redresare și reziliență va permite finanțarea unor reforme și investiții suplimentare care să sprijine obiectivele strategice ale Suediei în domeniile energiei și tranziției verzi.
Implicarea sistematică și eficace a autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.
(31)
Comisia a aprobat în 2022 toate documentele de programare ale politicii de coeziune prezentate de Suedia.
Punerea în aplicare rapidă a programelor politicii de coeziune în complementaritate și în sinergie cu planul de redresare și reziliență, inclusiv cu capitolul privind REPowerEU, este esențială pentru realizarea tranziției verzi și a celei digitale, pentru sporirea rezilienței economice și sociale și pentru a obține o dezvoltare teritorială echilibrată în Suedia.
(32)
Pe lângă provocările economice și sociale abordate în planul de redresare și reziliență și în programele politicii de coeziune, Suedia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare legate de (i) oportunitățile inegale în educație pentru elevii care provin din medii socioeconomice defavorizate și din familii de migranți; (ii) necesitatea unei mai bune integrări a grupurilor defavorizate pe piața muncii; și (iii) necesitatea de a reduce dependența de combus­ tibilii fosili.
(33)
Deși în Suedia rezultatele școlare sunt bune, în general, în sistemul de învățământ suedez există în continuare inegalități.
Elevii care provin din medii socioeconomice defavorizate și din familii de migranți au oportunități limitate în ceea ce privește educația, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea competențelor necesare pentru găsirea unui loc de muncă.
Inegalitățile în ceea ce privește educația sunt în creștere și sunt adesea corelate cu faptul că elevii care provin din familii de migranți, în special cei care au sosit de curând în Suedia, nu au posibilitatea de ași alege școala.
Diferențele în ceea ce privește practicile de notare în școli riscă să submineze și mai mult rezultatele școlare.
Lipsa cadrelor didactice calificate rămâne problematică, mai ales în următoarele cazuri: profesorii pentru elevi cu nevoi speciale, cadrele didactice din învățământul obligatoriu și cadrele didactice din învățământul secundar.
Există loc de îmbunătățire a structurii și a guvernanței sistemului de învățământ, inclusiv a procedurii de înscriere și a sistemului de notare, precum și a evoluției în carieră a cadrelor didactice.
(34)
Suedia se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește integrarea pe piața muncii a persoanelor care provin din medii defavorizate și a celor care provin din familii de migranți, precum și în ceea ce privește reducerea lacunelor care există încă în materie de competențe.
Există un decalaj din ce în ce mai mare în ceea ce privește nivelul de educație al persoanelor născute în afara Uniunii în comparație cu persoanele născute în Uniune, în principal ca urmare a ratei superioare de absolvire a învățământului terțiar de către acestea din urmă.
A crescut rata abandonului timpuriu al școlii și al formării profesionale, în special în rândul elevilor și al studenților născuți în afara Uniunii.
Consolidarea participării la activitățile de învățare este necesară pentru a ajuta persoanele din grupurile defavorizate să își dezvolte competențele relevante pentru piața forței de muncă și să aibă mai multe șanse să își găsească un loc de muncă.
(35)
Sunt necesare mai multe eforturi pentru ca Suedia să își atingă obiectivul național de zero emisii nete de dioxid de carbon până în 2045.
Deși Suedia continuă să se numere printre statele membre cu cea mai mare pondere de energie din surse regenerabile în consumul său final de energie, capacitatea rețelei de energie electrică și constrân­ gerile legate de transport pot impune restricții asupra utilizării surselor regenerabile de energie în viitor.
În 2022, aceste constrângeri au contribuit la creșterea prețurilor la energie pentru industrie și gospodării și au limitat expansiunea activității economice în zonele geografice îndepărtate.
Mărirea capacității rețelei de energie electrică este esențială, având în vedere că se preconizează că, până în 2045, consumul final de energie electrică al Suediei se va dubla, ajungând la 300 TWh ca urmare a creșterii nevoilor de electrificare ale industriei și transporturilor.
Cu toate acestea, construcția și consolidarea rețelei de energie electrică sunt afectate de întârzieri cauzate de procesele îndelungate de autorizare.
În plus, Suedia dispune de unele dintre cele mai lungi proceduri adminis­ trative din Uniune pentru implementarea surselor regenerabile de energie, în special a proiectelor privind energia eoliană onshore.
Guvernul a lansat o anchetă privind simplificarea evaluărilor autorizațiilor de mediu în cadrul domeniului de aplicare al Codului suedez de mediu.
În același timp, sunt necesare măsuri de politică concrete care să permită accelerarea procedurilor administrative pentru extinderea rețelei de energie electrică și pentru utilizarea surselor regenerabile de energie, de exemplu prin limitarea numărului de autorități implicate în aceste proceduri și