C 312/194
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2023
(36)
Invadarea Ucrainei de către Rusia a scos la iveală vulnerabilitatea securității aprovizionării cu energie a Austriei.
Deși Austria a reușit să își reducă dependența de importurile de gaze din Rusia, care au scăzut la 57 % din totalul importurilor sale de gaze în 2022, comparativ cu 80 % în 2021, acestea rămân cu mult peste media Uniunii.
Pentru a-și diversifica sursele de energie, guvernul a introdus stimulente financiare pentru ca întreprinderile să importe gaze din surse non-ruse și a creat în 2022 o rezervă strategică de gaze.
Cu toate acestea, Austria se confruntă în continuare cu provocări semnificative în ceea ce privește asigurarea securității energetice.
Țara nu dispune încă de o traiectorie clar definită pe termen scurt de decuplare completă de importurile de gaze din Rusia.
În plus, există în continuare un potențial insuficient utilizat în privința producției și a transportului de gaze din surse regenerabile, cum ar fi hidrogenul, în special pentru sectoarele și regiunile vulnerabile la întreruperile aprovizionării.
(37)
În 2021, ponderea energiei din surse regenerabile în Austria a fost de 36 % din consumul total de energie, ceea ce este semnificativ peste media Uniunii.
Pentru a atinge obiectivele climatice ale Austriei, care includ realizarea neutralității climatice până în 2040, această țară trebuie să sporească în continuare această pondere.
Legea din 2021 privind expansiunea energiei din surse regenerabile, o reformă inclusă în planul de redresare și reziliență, a creat un cadru care va sprijini creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în consumul de energie electrică.
Reforma vizează atingerea unei capacități anuale de producție de energie electrică de 27 TWh din surse regene­ rabile până în 2030, ceea ce va contribui la obiectivul țării de a avea un consum de 100 % de energie electrică din surse regenerabile până în anul respectiv, în creștere față de nivelul actual de 81 % în 2020.
Cu toate acestea, expansiunea în continuare a energiei din surse regenerabile se confruntă încă cu provocări, cum ar fi durata procedurilor de amenajare a teritoriului și de autorizare, o repartizare complicată a competențelor între guvernul federal și guvernele regionale și problema lipsei de personal în administrație.
Austria a făcut un prim pas pentru introducerea unei evaluări mai raționalizate a impactului asupra mediului pentru proiectele în domeniul energiei din surse regenerabile.
În plus, Austria ar putea alinia mai bine amenajarea teritoriului la obiectivele sale în materie de tranziție verde, ar putea soluționa problemele legate de lipsa de personal și ar putea spori investițiile în infrastructura de rețea, cum ar fi stocarea, distribuția și transportul.
Expansiunea energiei din surse regenerabile ar beneficia, de asemenea, de crearea unor zone dedicate de accelerare a utilizării energiei din surse regenerabile (în special pentru energia eoliană), cu proceduri de autorizare scurte și simple, precum și de recunoașterea energiei din surse regenerabile ca prezentând un interes public superior, în conformitate cu obiectivele mai ambițioase privind energia din surse regenerabile din pachetul „Pregătiți pentru 55” și cu planul REPowerEU.
În plus, ar putea fi explorate în continuare surse suplimentare de energie regenerabilă, cum ar fi energia geotermală.
(38)
Consumul de gaze naturale al Austriei a scăzut cu 19 % în perioada august 2022 - martie 2023, comparativ cu consumul mediu de gaze din aceeași perioadă din cei cinci ani anteriori, depășind astfel ținta de reducere cu 15 % a consumului.
Austria ar putea depune în continuare eforturi pentru a reduce temporar cererea de gaze până la 31 martie 2024, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului (17).
În plus, stabilirea unor obiective mai ambițioase în ceea ce privește eficiența energetică în sectorul construcțiilor și al industriei prelu­ crătoare ar reduce dependența de combustibilii fosili.
Strategia Austriei de renovare pe termen lung stabilește etape clare pentru 2050 și are ca obiectiv atingerea unei rate de decarbonizare de 80 % a parcului său imobiliar.
Planul de redresare și reziliență vizează, de asemenea, eliminarea treptată din sectorul construcțiilor a centralelor termice care funcționează pe bază de combustibili fosili și înlocuirea lor cu tehnologii de încălzire din surse regenerabile sau cu încălzire centralizată.
Cu toate acestea, obiectivele de eficiență energetică ale Austriei pentru 2030 nu sunt suficient de ambițioase pentru a îndeplini obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” și ale planului REPowerEU.
O nouă lege privind eficiența energetică, care este așteptată în 2023 și care urmărește reducerea consumului final de energie cu 18 % până în 2030, ar trebui să abordeze această problemă.
În general, va fi esențial ca Austria să accelereze investițiile în renovarea aprofundată a clădirilor, să înlocuiască combustibilii fosili cu surse regenerabile de energie pentru încălzire și să gestioneze mai bine consumul de energie prin digitalizarea utilităților (cum ar fi prin contoare și termostate inteligente).
În plus, va fi esențial să se accelereze ritmul actual lent în care clădirile sunt renovate termic.
Punerea în aplicare la timp a Legii privind energia termică din surse regenerabile, o reformă emblematică a planului austriac de redresare și reziliență, va fi esențială pentru soluționarea acestei probleme.
(39)
Angajarea în tranziția verde va conduce, de asemenea, la reducerea emisiilor în mai multe sectoare, în special a emisiilor generate de transporturi, întrucât sectoarele respective au un potențial semnificativ de reducere a emisiilor.
În prezent, Austria este o țară de tranzit importantă pentru transportul rutier transalpin de mărfuri.
Deși planul austriac de redresare și reziliență cuprinde o serie de investiții sustenabile în domeniul transporturilor, reducerea în continuare a emisiilor generate de transporturi, cu combaterea simultană a sărăciei din perspectiva transporturilor, va fi esențială pentru realizarea neutralității climatice.
Dezvoltarea unor soluții de transport suplimentare, cum ar fi conectarea „ultimului kilometru”, și alternativele la utilizarea autoturismelor, vor fi, de asemenea, cruciale, în special în zonele rurale.
(17) Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (JO L 206, 8.8.2022, p. 1).