C 312/164
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2023
Impactul acestor tranzacții asupra economiei, a concurenței și a pieței unice nu este evaluat.
Criteriile pentru exceptări nu sunt stabilite în mod transparent și nu există nicio procedură oficială de contestare a acestor criterii sau a deciziei în sine.
Ca urmare a intervențiilor, proprietatea statului sau proprietatea privată apropiată statului a crescut în domeniul bancar, al telecomunicațiilor, al utilităților, al mass-mediei, al televiziunii și al radiodifuziunii, în detrimentul proprietății străine.
Pe baza anunțurilor făcute de membrii guvernului, se pot aștepta tranzacții similare în sectorul asigurărilor, al comerțului cu amănuntul și al transporturilor, în particular în ceea ce privește aeroportul din Budapesta.
Scăderea prezenței capitalului străin și a know-how-ului străin, în special în sectoarele cu valoare adăugată ridicată, cum ar fi sectorul bancar și cel al telecomunicațiilor, riscă să diminueze oportuni­ tățile Ungariei de creștere a productivității și de inovare.
(38)
Mixul energetic al Ungariei este dominat de petrol și gaze, fiecare reprezentând aproximativ o treime din consumul total de energie.
Energia nucleară și sursele regenerabile de energie au o pondere de 15 % și, respectiv, de aproximativ 14 %.
Ungaria continuă să se bazeze în mare măsură pe Rusia în ceea ce privește combustibilii fosili și energia nucleară, iar eforturile sale de a se îndepărta de dependența Rusiei sunt lente.
Trei sferturi din consumul intern de gaze este acoperit de importurile din Rusia.
În 2021, Ungaria a semnat un acord de furnizare a gazelor pe termen lung cu Gazprom, iar în aprilie 2023 a fost negociată o modificare la acesta, cu o opțiune pentru cantități suplimentare.
Reducerea dependenței de combustibilii fosili ruși va necesita acțiuni suplimentare semnificative, în special pentru a consolida cooperarea cu țările învecinate, inclusiv, dacă este necesar, cu privire la infrastructură, pentru a asigura accesul la surse alternative de combustibili fosili.
Electrificarea și investițiile preconizate în industriile mari consumatoare de energie vor spori nevoia de producție de energie electrică.
În pofida creșterii semnificative a capacității de energie solară în ultimii ani, ponderea capacității de energie din surse regenerabile este în continuare una dintre cele mai scăzute din Uniune.
Instalarea centralelor eoliene a fost suspendată și se preconizează că va fi reluată după eliminarea restricțiilor legale.
Energia geotermală a fost subutilizată.
Mediul de reglementare aflat în continuă schimbare creează mai multe provocări în ceea ce privește dezvoltarea energiei din surse regenerabile.
În plus, limitările capacității rețelei de energie electrică creează un blocaj semnificativ pentru conectarea surselor regenerabile de energie la rețea, în timp ce lipsa unor soluții de flexibilitate în ceea ce privește cererea și oferta și responsabilizarea limitată a consumatorilor creează o constrângere majoră asupra dezvoltării producției de energie electrică curată și din surse regenerabile.
Integrarea suboptimă pe piața de echilibrare a Uniunii reprezintă, de asemenea, o oportunitate ratată de a optimiza rețeaua pentru capacități suplimentare de energie din surse regenerabile.
(39)
Ungaria are un potențial semnificativ în ceea ce privește eficiența energetică, în special în clădirile rezidențiale.
Consumul de gaze naturale al Ungariei a scăzut cu 20 % în perioada cuprinsă între august 2022 și martie 2023, comparativ cu consumul mediu de gaze din aceeași perioadă din cei cinci ani anteriori, depășind astfel ținta de reducere cu 15 % a consumului prevăzută în Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului (16), inclusiv datorită măsurilor din sectorul public și modificării sistemului de plafonare a prețului energiei aplicat gospodăriilor.
Ungaria este încurajată să depună în continuare eforturi pentru a reduce temporar cererea de gaze până la 31 martie 2024, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2023/706 al Consiliului (17).
Cu toate acestea, în pofida schimbărilor recente, sistemul de prețuri administrative la energie nu permite încă funcționarea corespunzătoare a semnalelor de preț și crearea unor stimulente suficiente pentru economiile de energie.
Plafoanele prețurilor se aplică în mod uniform tuturor gospodăriilor.
Gospodăriile cu venituri ridicate beneficiază și ele de prețul administrativ subvenționat, în timp ce familiile cu venituri mici trăiesc adesea în locuințe mai puțin eficiente din punct de vedere energetic.
Scheme specifice pentru gospodăriile cu venituri mici ar fi mai eficiente, în ceea ce privește atât sprijinirea gospodăriilor vulnerabile, cât și generarea de economii de energie.
(40)
Deficitul de forță de muncă și de personal calificat în sectoarele și în meseriile esențiale pentru tranziția verde, inclusiv în sectorul de producție, dar și pentru implementarea și întreținerea tehnologiilor cu zero emisii nete creează blocaje în procesul de tranziție către o economie neutră din punct de vedere climatic.
Crearea unor sisteme de educație și formare de înaltă calitate, care să răspundă nevoilor în schimbare ale pieței forței de muncă, și adoptarea unor măsuri țintite de perfecționare și reconversie profesională sunt esențiale pentru a reduce lipsa de personal calificat și pentru a promova incluziunea pe piața forței de muncă și realocarea forței de muncă.
Pentru a debloca oferta neexploatată de forță de muncă, măsurile respective trebuie să fie accesibile, în special pentru persoanele fizice și în sectoarele și regiunile cele mai afectate de tranziția verde.
În 2022, în Ungaria au fost raportate deficite de forță de muncă în cazul a 31 de profesii care necesită competențe sau cunoștințe specifice pentru tranziția verde.
În același timp, participarea lucrătorilor la formarea profesională în industriile energoin­ tensive a scăzut semnificativ și se situează în prezent sub media Uniunii.
(41)
Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2023 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său (18) se reflectă în recomandarea 1.
(16) Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (JO L 206, 8.8.2022, p. 1).
(17) Regulamentul (UE) 2023/706 al Consiliului din 30 martie 2023 de modificare a Regulamentului (UE) 2022/1369 în ceea ce privește prelungirea perioadei de reducere a cererii pentru măsurile de reducere a cererii de gaze și consolidarea raportării și a monitorizării punerii în aplicare a acestora (JO L 93, 31.3.2023, p. 1).
(18) În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr.
1466/97.