C 312/160
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2023
(19)
Se preconizează că în 2023 soldul bugetului public va continua să fie afectat de măsurile fiscal-bugetare adoptate pentru a atenua impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie.
Este vorba de măsurile adoptate în 2022 care continuă să se aplice, în special subvenții pentru operatorii de servicii de utilități publice pentru pierderile suferite din cauza plafoanelor pentru prețurile energiei rezidențiale, precum și scheme de sprijin pentru întreprinderile mari consumatoare de energie.
Costul măsurilor respective continuă să fie parțial compensat de impozitele pe profiturile excepționale ale furnizorilor de energie.
Luând în considerare veniturile respective, costul bugetar net în 2023 al măsurilor de sprijin este estimat în previziunile Comisiei din primăvara anului 2023 la 1,2 % din PIB (10).
Măsurile adoptate în 2023 nu par să vizeze gospodăriile sau întreprinderile cele mai vulnerabile și cele mai multe dintre aceste măsuri nu mențin pe deplin semnalul de preț pentru reducerea cererii de energie și sporirea eficienței energetice.
Prin urmare, nu există măsuri de sprijin specifice care să fie luate în considerare în procesul de evaluare a conformității cu Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2022 (11).
(20)
În recomandarea sa din 12 iulie 2022, Consiliul a recomandat ca Ungaria să întreprindă acțiuni pentru a se asigura că, în 2023 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național este în concordanță cu o orientare politică globală neutră (12), ținând seama de menținerea unui sprijin temporar și specific pentru gospodăriile și întreprinderile cele mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie și pentru persoanele care fug din Ucraina.
Ungaria ar trebui să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente în funcție de evoluția situației.
De asemenea, i s-a recomandat Ungariei să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală, precum și pentru securitatea energetică, ținând seama de inițiativa REPowerEU, inclusiv prin utilizarea mecanismului și a altor fonduri ale Uniunii.
(21)
În previziunile Comisiei din primăvara anului 2023, se estimează că în 2023 orientarea fiscal-bugetară va fi contracționistă (+ 4,2 % din PIB), în contextul unei rate ridicate a inflației.
Aceasta urmează unei orientări fiscalbugetare expansioniste în 2022 (– 0,4 % din PIB).
Se preconizează că, în 2023, creșterea cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) va avea o contribuție contracționistă de 2,2 % din PIB la orientarea fiscal-bugetară.
Prin urmare, creșterea preconizată a cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național este în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2022.
Se estimează că cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul mecanismului și prin alte fonduri ale Uniunii vor fi de 2,3 % din PIB în 2023, în timp ce investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție contracționistă la orientarea fiscal-bugetară de 0,6 puncte procentuale (13).
Prin urmare, Ungaria intenționează să finanțeze investiții suplimentare din mecanism și din alte fonduri ale Uniunii, chiar dacă nu se prevede că își va menține investițiile finanțate la nivel național.
Ungaria intenționează să finanțeze investiții publice pentru tranziția verde și cea digitală, precum și pentru securitatea energetică, cum ar fi dezvoltarea rețelei de energie electrică, modernizarea căilor ferate suburbane, sprijinul pentru utilizarea panourilor solare rezidențiale, furnizarea de laptopuri pentru profesorii și elevii din învățământul secundar inferior și superior și măsuri de digitalizare în domeniul asistenței medicale, care sunt finanțate prin mecanism și prin alte fonduri ale Uniunii.
(22)
Conform Programului de convergență pentru 2023, se preconizează că deficitul public va scădea la 2,9 % din PIB în 2024.
Scăderea din 2024 reflectă în principal o reducere semnificativă a cheltuielilor publice ca pondere din PIB, în special în ceea ce privește formarea brută de capital fix, consumul intermediar și remunerarea angajaților.
În conformitate cu Programul de convergență pentru 2023, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 66,7 % la sfârșitul anului 2024.
Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data la care s-au făcut previziunile, previziunile Comisiei din primăvara anului 2023 estimează un deficit public pentru 2024 de 4,4 % din PIB.
Acesta este mai mare decât deficitul preconizat în Programul de convergență pentru 2023, în principal ca urmare a creșterii cheltuielilor preconizate pentru formarea brută de capital fix, în conformitate cu tendințele recente, și a consumului intermediar mai mare, determinat de persistența presiunilor inflaționiste.
Previziunile Comisiei din primăvara anului 2023 estimează o pondere mai mare a datoriei publice în PIB, de 71,1 %, la sfârșitul anului 2024.
(10) Această cifră reprezintă nivelul costurilor bugetare anuale ale măsurilor respective și include veniturile și cheltuielile curente, precum și, dacă este cazul, măsurile privind cheltuielile de capital.
(11) Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2022 privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2022 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru 2022 (JO C 334, 1.9.2022, p. 136).
(12) Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2023, creșterea potențială a producției pe termen mediu a Ungariei (media pe 10 ani), care se folosește pentru a măsura orientarea fiscal-bugetară, este estimată la 16,6 % în termeni nominali.
(13) Se preconizează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție contracționistă de 2,2 puncte procentuale din PIB.
Scăderea semnificativă a altor cheltuieli de capital în 2023 este legată de impactul major al achiziționării de stocuri de gaze de către o entitate specială care face parte din administrația publică în 2022.