1.9.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 312/151
(25)
Dacă se mențin politicile actuale, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2023, cheltuielile primare nete finanțate la nivel național vor crește la 2,9 % în 2024, cifră mai mică decât rata de creștere recomandată.
(26)
În conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2023, se așteaptă ca rata investițiilor publice să se mențină stabilă la 4,5 % din PIB în 2023 și 2024.
Programul de stabilitate pentru 2023 se referă la reforme și investiții care se preconizează că vor contribui la creșterea durabilă și favorabilă incluziunii.
Printre aceste reforme și investiții se numără investiții menite să promoveze tranziția energetică și cea digitală, care fac și ele parte din planul de redresare și reziliență.
(27)
Programul de stabilitate pentru 2023 prezintă o traiectorie bugetară pe termen mediu până în 2027.
Potrivit Programului de stabilitate pentru 2023, se estimează că deficitul public va scădea treptat la 1,0 % din PIB în 2025 și la 0,8 % până în 2026, înainte să crească ușor la 0,9 % în 2027.
Prin urmare, se preconizează că deficitul public va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului.
Conform Programului de stabilitate pentru 2023, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 27,5 % la sfârșitul anului 2024 la 29,0 % până la sfârșitul anului 2027.
(28)
Impactul tendințelor demografice asupra cheltuielilor publice va deveni mai acut în deceniile următoare, întrucât se preconizează că numărul de pensionari pentru fiecare lucrător va crește constant ca urmare a îmbătrânirii populației și a încetinirii fluxurilor nete de migranți.
În scenariul menținerii politicilor actuale, Luxemburgul se va confrunta cu una dintre cele mai mari creșteri din Uniune ale cheltuielilor cu pensiile exprimată ca pondere din PIB, conform previziunilor, aceasta urmând să se dubleze, până la aproximativ 18 % din PIB până în 2070, adică cea mai mare din Uniune.
Acest lucru va antrena o creștere semnificativă a datoriei publice, care va pune în pericol sustenabilitatea finanțelor publice.
Planul de redresare și reziliență nu abordează sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii.
Mai exact, planul nu abordează efectele negative ale regimurilor de pensionare anticipată și nici stimulentele financiare pentru ieșirea timpurie de pe piața forței de muncă, care contribuie la rata scăzută de ocupare în rândul lucrătorilor vârstnici.
Mărirea vârstei efective de pensionare ar avea un impact macroeconomic benefic și ar putea reduce nivelul cheltuielilor cu pensiile întrucât faptul că ar exista un procent mai mare de lucrători vârstnici activi pe piața muncii ar sprijini creșterea economică.
Combaterea planificării fiscale agresive în Uniune este esențială pentru: (i) a împiedica denaturarea concurenței între întreprinderi; (ii) a asigura un tratament echitabil al contribuabililor; și (iii) a proteja finanțele publice.
Luxemburgul este o economie mică, deschisă, cu un sector financiar integrat de mari dimensiuni, ceea ce explică în mare parte existența unor fluxuri financiare importante.
Aceste fluxuri financiare reflectă însă și prezența masivă în țară a numeroase societăți comerciale cu capital străin, care sunt implicate în activități de trezorerie intragrup.
Un motiv deosebit de îngrijorare este absența impozitelor reținute la sursă sau a unor măsuri echivalente privind plățile de dobânzi și de redevențe către jurisdicții cu impozitare redusă sau cu cote de impozitare zero din afara țărilor incluse pe lista Uniunii a jurisdicțiilor necooperante (19).
Plățile în străinătate de dobânzi și redevențe de la societăți comerciale cu sediul în Luxemburg către jurisdicții din țări terțe ar putea fi supuse unei impozitări reduse sau scutite de la plata impozitelor dacă aceste plăți nu sunt impozitate sau sunt impozitate la un nivel scăzut în jurisdicția destinatară.
Luxemburgul a luat unele măsuri pentru a combate planificarea fiscală agresivă.
Cu toate acestea, până în prezent, aceste măsuri au fost insuficiente pentru a remedia aceste trăsături ale regimului fiscal care pot fi utilizate de companiile multinaționale pentru a practica o planificare fiscală agresivă.
(29)
În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241 și cu criteriul 2.2 din anexa V la regulamentul respectiv, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026.
Implementarea planului de redresare și reziliență al Luxemburgului este în curs.
Luxemburgul a depus prima cerere de plată la 28 decembrie 2022, care se referă la 26 de jaloane și ținte din decizia de punere în aplicare a Consiliului, și care presupune o plată în valoare 20 de milioane EUR în cadrul mecanismului.
Comisia a publicat evaluarea sa preliminară pozitivă la 28 aprilie 2023.
Consiliul discută în prezent cererea de plată.
Jaloanele și țintele în cauză includ intrarea în vigoare a reformei „Pactul pentru locuințe 2.0”, care vizează asigurarea unei oferte mai mari de locuințe de închiriat la prețuri accesibile, puse la dispoziție de municipalități, investiții în vederea digitalizării sectorului public și a dezvoltării unor comunicații ultrasigure, perfecționarea forței de muncă prin lansarea programului „FutureS­ kills” (Competențele viitorului), precum și o reformă referitoare la achiziționarea de vehicule curate.
Luxemburgul
(19) Concluziile Consiliului privind lista UE revizuită a jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale (JO C 64, 21.2.2023, p. 17).