C 312/150
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
1.9.2023
(21)
În previziunile Comisiei din primăvara anului 2023 se estimează că orientarea fiscal-bugetară va fi expansionistă în 2023 (– 1,5 % din PIB), în contextul unei inflații ridicate.
Aceasta urmează unei orientări fiscal-bugetare expansioniste în 2022 (– 0,9 % din PIB).
Se preconizează că în 2023 creșterea cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) va avea o contribuție expansionistă de 1,3 puncte procentuale la orientarea fiscal-bugetară.
Aceasta include costul sporit, cu 0,3 % din PIB, al măsurilor de sprijin specifice destinate gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile în contextul creșterii prețurilor la energie.
Contribuția expansionistă a cheltuielilor curente primare nete finanțate la nivel național se datorează așadar doar parțial sprijinului țintit acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile pentru a face față creșterii prețurilor la energie.
Creșterea expansionistă a cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile) este, de asemenea, determinată, printre alți factori, de beneficiile sociale, altele decât cele în natură, de subvențiile legate de măsurile nespecifice în domeniul energiei, de creșterile permanente ale salariilor din sectorul public, de o contribuție unică la bugetul Uniunii și de reducerea cotelor de TVA.
În concluzie, creșterea preconizată a cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național nu este în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2022.
Se estimează că cheltuielile finanțate prin granturi în cadrul mecanismului și prin alte fonduri ale Uniunii vor fi de 0,2 % din PIB în 2023, în timp ce investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea fiscal-bugetară de 0,1 puncte procen­ tuale.
Prin urmare, Luxemburgul intenționează să finanțeze investiții suplimentare din mecanism și din alte fonduri ale Uniunii și se prevede că își va menține investițiile finanțate la nivel național (15).
Luxemburgul intenționează să finanțeze investiții publice în favoarea tranziției verde și a tranziției digitale, precum și în favoarea securității energetice, cum ar fi electrificarea transportului public, consolidarea rețelei feroviare și de tramvai, un fond pentru climă și energie pentru a sprijini achiziționarea de panouri fotovoltaice, digitalizarea serviciilor publice și securitatea comunicațiilor digitale (tehnologia cuantică), care sunt finanțate parțial din mecanism și din alte fonduri ale Uniunii.
(22)
În Programul de stabilitate pentru 2023 se estimează că deficitul public va crește până la 1,7 % din PIB în 2024.
Această creștere din 2024 s-ar datora în principal extinderii măsurilor de sprijin instituite pentru a proteja veniturile gospodăriilor și ale întreprinderilor în fața efectelor creșterii inflației.
În conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2023, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 27,5 % la sfârșitul anului 2024.
Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data la care s-au făcut previziunile, previziunile Comisiei din primăvara anului 2023 estimează un deficit public pentru 2024 de 1,5 % din PIB.
Acest procent este ușor mai scăzut decât cel preconizat în Programul de stabilitate pentru 2023, în principal din cauza faptului că, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2023, se preconizează o creștere mai mică a remunerațiilor lucră­ torilor și a transferurilor sociale.
Previziunile Comisiei din primăvara anului 2023 estimează o pondere mai mică a datoriei publice în PIB, de 27,0 % la sfârșitul anului 2024.
(23)
Programul de stabilitate pentru 2023 prevede prelungirea măsurilor de sprijin în domeniul energiei până la sfârșitul anului 2024.
Comisia estimează în prezent costul net al măsurilor de sprijin în domeniul energiei la 0,5 % din PIB în 2024 (16), comparativ cu 1,1 % din PIB în 2023.
Aceste estimări se bazează pe ipoteza conform căreia nu se vor înregistra noi creșteri ale prețurilor la energie.
Măsurile de sprijin în domeniul energiei care urmează să rămână în vigoare în 2024 nu par să vizeze gospodăriile sau întreprinderile vulnerabile.
Majoritatea nu mențin pe deplin semnalul de preț pentru reducerea cererii de energie și creșterea eficienței energetice.
(24)
În Regulamentul (CE) nr.
1466/97 se solicită o îmbunătățire anuală a soldului bugetar structural cu 0,5 % din PIB, ca valoare de referință, în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu (17).
Ținând seama de conside­ rentele legate de sustenabilitatea finanțelor publice, ar fi oportună o îmbunătățire a soldului structural cu cel puțin 0,3 % din PIB în 2024, potrivit estimărilor Comisiei.
Pentru a asigura o astfel de îmbunătățire și în conformitate cu metodologia Comisiei, creșterea în 2024 a cheltuielilor primare nete finanțate la nivel național (18) nu ar trebui să depășească 4,8 %, astfel cum se reflectă în prezenta recomandare.
În același timp, celelalte măsuri de sprijin în domeniul energiei (estimate în prezent de Comisie la 1,1 % din PIB în 2023) ar trebui eliminate treptat în 2023, dacă evoluțiile pieței energiei permit acest lucru și începând cu măsurile care au un caracter mai puțin specific, iar economiile aferente ar trebui utilizate pentru a reduce deficitul public.
Potrivit estimărilor Comisiei, acest lucru ar duce la o rată a creșterii cheltuielilor primare nete mai mică decât rata maximă de creștere recomandată pentru 2024.
Cu toate acestea, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2023, creșterea în 2023 a cheltu­ ielilor curente primare nete finanțate la nivel național nu este conformă cu recomandarea Consiliului din 12 iulie 2022.
Dacă această creștere va fi confirmată, ar fi oportună o creștere mai mică a cheltuielilor primare nete în 2024.
(15) Se estimează că alte cheltuieli de capital finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră la PIB.
(16) Definiția dată de Comisie măsurilor în domeniul energiei include doar măsurile de politică fiscal-bugetară care afectează direct prețurile la energie sau care furnizează sprijin temporar pentru venituri în ceea ce privește consumul de energie.
Măsurile generale de sprijin în contextul inflației nu sunt clasificate ca măsuri în domeniul energiei, ceea ce explică diferența dintre costul bugetar estimat al măsurilor de sprijin în domeniul energiei în Programul de stabilitate pentru 202 și cel estimat în previziunile Comisiei din primăvara anului 2023.
(17) Articolul 5 din Regulamentul (CE) nr.
1466/97 prevede, de asemenea, o ajustare de peste 0,5 % din PIB pentru statele membre cu o datorie publică de peste 60 % din PIB sau cu riscuri mai pronunțate în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei.
(18) Cheltuielile primare nete sunt definite drept cheltuieli finanțate la nivel național, din care sunt excluse măsurile discreționare privind veniturile, cheltuielile cu dobânzile și cheltuielile ciclice cu șomajul.