1.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 312/73
(27)
2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2026. gadam.
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, sasniedzot 0,5 % no IKP 2025. gadā un 0,1 % līdz 2026. gadam.
Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā.
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 150,8 % 2024. gada beigās līdz 135,2 % 2026. gada beigās.
(28)
Pamatojoties uz paraugpraksi un atveseļošanas un noturības plāna ietvaros veiktajām reformām, izmaiņas Grie­ ķijas nodokļu politikas satvarā varētu palīdzēt novērst investīciju nepietiekamību.
Proti, iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmas ieviešana varētu vairot juridisko noteiktību investoriem un pastiprināt pašreizējos centienus vienkāršot nodokļu sistēmu.
Nodokļu sistēmas pārskatīšana varētu arī palīdzēt palielināt nodokļu bāzi pašnodar­ binātām personām un atbalstīt investīcijas.
Nodokļu saistību izpildi varētu uzlabot, paplašinot elektronisko maksājumu izmantošanu un vairāk izmantojot informāciju, kas iegūstama no elektroniskajiem maksājumiem, jo īpaši, ņemot vērā nesenos pierādījumus par pieaugošo atšķirību starp deklarētajiem zemajiem ienākumiem un pašnodarbināto personu acīmredzami strauji augošo apgrozījumu.
To varētu panākt, jo īpaši, labāk izmantojot informāciju, kas iegūstama no elektroniskajiem maksājumiem par konkrētām profesijām.
Paredzams, ka Valsts ieņēmumu neatkarīgās iestādes notiekošā digitālā pārkārtošanās veicinās minētā mērķa sasniegšanu.
Tomēr ir svarīgi, lai iestādes darbības autonomija pārvaldīt un attīstīt savus cilvēkresursus un IT infrastruktūru tiktu vēl vairāk palielināta, ņemot vērā pašreizējās problēmas nodokļu sistēmās visā pasaulē.
(29)
Grieķija ir turpinājusi veikt pasākumus, lai modernizētu valsts pārvaldi, bet tās vispārējais sniegums joprojām ir samērā vājš.
Pēc ievērojamām korekcijām, kas tika veiktas pēc 2010. gada, valsts pārvaldes lielums un izmaksas kopumā ir pieskaņotas Savienības vidējam rādītājam.
Grieķijas algu izdevumi 2022. gadā saglabājās stabili 10,8 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz virs Savienības vidējā rādītāja (10,2 % no IKP).
Lai saglabātu minētos ieguvumus, būs svarīgi nodrošināt, ka tiek turpināta vienotas algu sistēmas piemērošana un vienlaikus saglabāts pašreizējais darbinieku līmenis, turpinot piemērot noteikumu “viens pieņemts – viens atcelts” attiecībā uz pastāvīgajiem darbiniekiem un 2022. gadā ieviesto maksimālo apjomu pagaidu darbiniekiem.
Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot tās digitālo pakalpojumu uzlabošanai.
Tajā pašā laikā augsta līmeņa darbinieku piesaistīšana un saglabāšana joprojām ir problēma.
To varētu risināt strukturāli, izmantojot īpašas/papildu algu sistēmas konkrētām funkcijām vai struktūrām, kā arī skaidri definētu pabalstu sistēmu, kas ieviesta kā jaunās cilvēkresursu pārvaldības sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un vienlaikus nodrošinot vienotas algu sistēmas integritāti un algu izdevumu kopējo apmēru.
(30)
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam.
Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana līdz šim ir noritējusi labi.
Turpmāk būs svarīgi saglabāt īstenošanas tempu.
Grieķija iesniedza trīs maksājuma pieprasījumus (16) par neatmaksājamu finansiālo atbalstu un divus maksājuma pieprasījumus par aizdevuma atbalstu, kas atbilst plāna 85 atskaites punktiem un mērķrādītājiem.
Līdz šim Grieķija ir saņēmusi kopējo izmaksu 7 126 miljonu EUR apmērā (17).
Grieķija 2023. gada 29. martā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu pauda nodomu no mehānisma pieprasīt papildu aizdevuma atbalstu 5 000 miljonu EUR apmērā.
Grieķija ir stabili sākusi īstenot savu plānu un ir izveidojusi pārvaldības un kontroles sistēmu, lai uzraudzītu un koordinētu reformu un investīciju savlaicīgu pabeigšanu.
Ņemot vērā ievērojamo skaitu minēto reformu un investīciju, ko plānots īstenot, būs svarīgi, turpinot iesākto, saglabāt un pastiprināt minētos centienus, jo īpaši tāpēc, ka vairāku no tām pabeigšanai būs vajadzīgs savlaicīgs progress dažādos sagatavošanas posmos, tostarp publiskā iepirkuma procedūrās.
Plāna turpmāka īstenošana ir atkarīga no izraudzīto īstenošanas struktūru, tajā skaitā reģionālās un vietējās adminis­ trācijas, administratīvās un īstenošanas spējas.
Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un notu­ rības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Grieķijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā.
Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.
(16) Grieķija trešo dotāciju maksājuma pieprasījumu iesniedza 2023. gada 16. maijā, un Komisija turpina to novērtēšanu.
(17) Dotācijām izmaksātā summa par neatmaksājamu finansiālo atbalstu (izņemot priekšfinansējumu) ir 3 436 miljoni EUR, un izmak­ sātā summa par aizdevumu atbalstu (izņemot priekšfinansējumu) ir 3 690 miljoni EUR.