C 312/70
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2023.
(12)
Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr.
1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļinātu pārskatu par Grieķiju un tā rezultātus publicēja 2023. gada 24. maijā.
Komisija secināja, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība.
Jo īpaši ir samazinājusies neaizsargātība, kas saistīta ar lielu valdības parādu un ienākumus nenesošu aizdevumu lielo apjomu augsta bezdarba apstākļos, taču tās ārējā pozīcija ir pasliktinājusies.
Nopietnas bažas raisa tas, ka tekošā konta deficīts 2022. gadā ievērojami palielinājās arī Savienības mēroga straujā enerģijas cenu pieauguma dēļ, neraugoties uz tūrisma ieņēmumu atgūšanos.
Lai gan tiek prognozēts, ka šogad un nākamgad tas samazināsies, ir paredzams, ka ārējā konta deficīts saglabāsies ievērojami virs līmeņa, kas nepie­ ciešams, lai nodrošinātu neto starptautisko investīciju pozīcijas ilgstošu uzlabošanos.
Lai gan valdības parāda attiecība pret IKP joprojām ir visaugstākā Savienībā, 2022. gadā tā ievērojami uzlabojās, lielā mērā pateicoties spēcīgam nominālā IKP pieaugumam, un paredzams, ka 2023. un 2024. gadā tā turpinās samazināties.
Ienā­ kumus nenesošie aizdevumi pagājušajā gadā strauji samazinājās, jo iepriekšējos gados bija vērojams liels sama­ zinājums, tomēr tie salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām ir lieli un turpina negatīvi ietekmēt banku rentabilitāti un aizdošanas spējas, kas savukārt nelabvēlīgi ietekmē kapitāla intensitātes pieaugumu un ekonomikas produktivitātes pieaugumu.
Politikas reakcija ir palīdzējusi novērst nelīdzsvarotību, un atveseļošanas un noturības plāna īstenošana ir lieliska iespēja novērst atlikušās strukturālās nepilnības.
Tomēr ir jāpieliek lielākas pūles, tostarp, palielinot parādu piedziņas efektivitāti un uzlabojot sekundāro ienākumus nenesošo aizdevumu tirgu, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka ārējā bilance tiek stingri uzlabota un ka ienākumus nenesošie aizdevumi turpina samazināties.
(13)
Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,1 % no IKP 2021. gadā līdz 2,3 % 2022. gadā, savukārt vispārējās valdības parāds samazinājās no 194,6 % no IKP 2021. gada beigās līdz 171,3 % 2022. gada beigās.
(14)
Vispārējās valdības bilanci ir ietekmējuši fiskālās politikas pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi.
Šādi fiskālās politikas izdevumus palielinoši pasākumi 2022. gadā ietvēra elektroenerģijas subsīdijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem un lielākus sociālos pabalstus neaizsargātām mājsaimniecībām.
Minēto pasākumu izmaksas daļēji kompensēja jauni nodokļi par enerģijas ražotāju un piegā­ dātāju negaidītu papildu peļņu, proti, cenu griesti elektroenerģijas ražotājiem un ārkārtas nodeva elektroenerģijas ražotājiem laikposmā no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada jūnijam.
Komisija lēš, ka minēto pasākumu neto budžeta izmaksas 2022. gadā atbildīs 2,5 % no IKP.
Tajā pašā laikā ar Covid-19 krīzi saistītu pagaidu ārkārtas pasākumu aplēstās izmaksas samazinājās no 6,5 % 2021. gadā līdz 1,5 % no IKP 2022. gadā.
(15)
Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Grieķijai 2022. gadā (7) izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku.
Turklāt Padome ieteica Grieķijai saglabāt valsts finansētās investīcijas.
(16)
Saskaņā ar Komisijas aplēsēm fiskālā nostāja (8) 2022. gadā bija atbalstoša, proti, – 1,0 % no IKP.
Grieķija atbil­ stoši Padomes ieteikumam turpināja atbalstīt atveseļošanu ar investīcijām, ko paredzēts finansēt no mehānisma.
No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2022. gadā sasniedza 2,1 % no IKP (2,6 % no IKP 2021. gadā).
No mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu sama­ zinājums 2022. gadā bija saistīts ar iepriekšējā plānošanas perioda pakāpenisku noslēgšanu, savukārt investīciju izdevumi jaunajā plānošanas periodā vēl nav palielinājušies.
Valsts finansētām investīcijām fiskālajā nostājā bija ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem (9).
Tāpēc Grieķija saglabāja valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome.
Vienlaikus valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam bija ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem.
Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietvēra papildu ietekmi, ko radīja fiskālās politikas pasākumi, kas veikti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes mazināšanai (papildu neto budžeta izmaksas 2 % apmērā no IKP).
Tādēļ Grieķija pietiekami ierobežoja valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu.
(7) Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 33. lpp.).
(8) Fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierē­ ķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, taču ietverot no mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājama atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi.
Sīkāku informāciju sk. fiskālās statistikas tabulu 1. izcēlumā.
(9) Citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem bija neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.