C 312/258
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2023.
(30)
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam.
Lai gan Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāns tika pieņemts tikai 2022. gadā, ir sākta tā īstenošana.
Neraugoties uz lēnu sākumu, īstenošana kopumā norit sekmīgi, un šajā posmā apguves risks šķiet ierobežots, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plāna samērā nelielo finanšu piešķīrumu.
Darbības kārtība starp Komisiju un Zviedriju tika noslēgta 2023. gada maijā.
Paredzams, ka Zviedrija 2023. gada otrajā pusē iesniegs savu pirmo maksājuma pieprasījumu, kurā apvienotas divas daļas.
Pašlaik tiek gatavota REPowerEU nodaļa un papildinājums, ņemot vērā nelielu neatmaksājamā atbalsta samazinājumu.
Jaunās REPo­ werEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt vēl papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Zviedrijas stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā.
Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.
(31)
Komisija visus Zviedrijas kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā.
Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Zviedrijā.
(32)
Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un notu­ rības plānā un kohēzijas politikas programmās, Zviedrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar i) nevienlīdzīgām izglītības iespējām skolēniem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi; ii) nepieciešamību labāk integrēt darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošas grupas; iii) nepieciešamību samazināt atka­ rību no fosilajām degvielām.
(33)
Lai gan Zviedrijā izglītības rezultāti kopumā ir labi, Zviedrijas izglītības sistēmā joprojām pastāv nevienlīdzība.
Skolēniem ar nelabvēlīgu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi ir ierobežotas izglītības iespējas, tostarp iespējas attīstīt prasmes, kas vajadzīgas, lai atrastu darbu.
Nevienlīdzība izglītībā pieaug un bieži ir saistīta ar iespēju trūkumu migrantu izcelsmes skolēniem, jo īpaši tiem, kas Zviedrijā ieceļojuši nesen, izvēlieties sev tīkamu skolu.
Atšķirības vērtēšanas praksē skolās var vēl vairāk pasliktināt izglītības rezultātus.
Problēmas joprojām rada kvalificētu skolotāju trūkums, un visvairāk tas attiecas uz speciālās izglītības skolotājiem, mācību priekšmetu skolotājiem obligātajās skolās un profesionālās izglītības skolotājiem vidusskolās.
Pastāv iespējas uzlabot izglītības sistēmas struktūru un pārvaldību, tostarp uzņemšanas procesu un vērtēšanas sistēmu, kā arī skolotāju karjeras attīstību.
(34)
Zviedrija joprojām saskaras ar problēmām, integrējot darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošus cilvēkus un migrantu izcelsmes personas, kā arī samazinot atlikušās prasmju nepilnības.
Arvien vairāk palielinās izglītības līmeņu atšķirība starp cilvēkiem, kas dzimuši ārpus Savienības, un tiem, kas dzimuši Savienībā, galvenokārt tāpēc, ka arvien vairāk cilvēku, kas dzimuši Savienībā, iegūst terciāro izglītību.
Ir palielinājies to personu īpatsvars, kuras priekšlaicīgi pamet izglītību un apmācību, jo īpaši to studentu vidū, kuri dzimuši ārpus Savienības.
Ir jāstiprina līdzdalība mācību pasākumos, lai palīdzētu cilvēkiem no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām attīstīt prasmes, kas ir būtiskas darba tirgum, un palielinātu viņu izredzes atrast darbu.
(35)
Zviedrijai ir jāpieliek lielākas pūles, lai līdz 2045. gadam sasniegtu valsts mērķi panākt oglekļneitralitāti.
Lai gan Zviedrija joprojām ir viena no dalībvalstīm ar vislielāko atjaunīgo energoresursu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā, elektroenerģijas tīkla jaudas un pārvades ierobežojumi nākotnē var radīt šķēršļus atjaunīgo energoresursu turp­ mākai izvēršanai.
2022. gadā šie ierobežojumi cēla augošās enerģijas cenas rūpniecībai un mājsaimniecībām un ierobežoja saimnieciskās darbības paplašināšanos attālās ģeogrāfiskās vietās.
Būtiski ir palielināt elektrotīkla jaudu, jo, kā paredzams, Zviedrijas elektroenerģijas galapatēriņš, pieaugot elektrifikācijas vajadzībām rūpniecības un transporta nozarē, līdz 2045. gadam divkāršosies līdz 300 TWh.
Tomēr elektrotīkla būvniecību un nostiprināšanu kavē ilgstošās atļauju piešķiršanas procedūras.
Turklāt Zviedrijā ir vienas no ilgstošākajām administratīvajām procedūrām Savienībā atjaunīgo energoresursu, jo īpaši sauszemes vēja enerģijas, projektu izvēršanai.
Valdība ir uzsākusi izmeklēšanu par to, kā vienkāršot novērtēšanu vidisko atļauju piešķiršanai saskaņā ar Zviedrijas Vides kodeksu.
Tajā pašā laikā trūkst konkrētas politikas rīcības, kas vajadzīga, lai paātrinātu administratīvās procedūras elektrotīkla paplašināšanai un atjaunīgo energoresursu izvēršanai, piemēram, ierobežojot šajās procedūrās iesais­ tīto iestāžu skaitu un īstenojot vairākas procedūras vienlaikus.
Lai samazinātu oglekļa emisijas un enerģijas