1.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 312/213
(30)
Komisija visus Portugāles kohēzijas politikas plānošanas dokumentus apstiprināja 2022. gadā.
Kohēzijas politikas programmu ātra īstenošana papildināmībā un sinerģijā ar atveseļošanas un noturības plānu, tostarp REPowerEU nodaļu, ir būtiska zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai, ekonomikas un sociālās noturības palielināšanai un līdzsvarotas teritoriālās attīstības panākšanai Portugālē.
(31)
Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un notu­ rības plānā un kohēzijas politikas programmās, Portugālē ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar aprites ekonomiku, enerģētiku un zaļo pārkārtošanos.
(32)
Portugāle ir krietni zem Savienības vidējā līmeņa attiecībā uz progresu virzībā uz aprites ekonomiku, resursu produktivitāti rūpniecībā un atkritumu apsaimniekošanas rādītājiem, ar ievērojamām reģionālām atšķirībām.
Vidējais reciklēšanas rādītājs pašvaldībās ir īpaši zems (30,5 % 2021. gadā, kas ir tālu no Savienības mērķa, proti, 50 % līdz 2020. gadam), un tas atšķiras dažādos reģionos.
Lai sasniegtu nākamajai desmitgadei noteiktos Savie­ nības mērķus, ieskaitot mērķi līdz 2025. gadam panākt, ka 55 % sadzīves atkritumu tiek reciklēti, būs jāpieliek ievērojamas pūles.
Ir vajadzīgi uzlabojumi, lai atbilstoši atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas vēlamākajiem risinājumiem palielinātu atkritumu rašanās novēršanu, atkritumu minimizēšanu, šķirošanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu, tādējādi novēršot atkritumu nonākšanu poligonos un incinerācijas stacijās, un lai modernizētu atkritumu reciklēšanas un apstrādes iekārtas.
Piemēri tam, kā vislabāk sasniegt minētos mērķus, ir atkritumu apglabāšanas un sadedzināšanas maksas palielināšana, atkritumu nodokļa ieviešana un nodevu palielināšana pašvaldībām, kuras nesasniedz pārstrādes mērķus.
Turklāt procesu varētu paātrināt, paplašinot atkritumu dalītu savākšanu un turpinot attīstīt tādas shēmas kā “maksā, kad izmet”, “atpakaļnodošana ar depozītu” un ražotāja paplašināta atbildība.
(33)
Lai gan ir panākts progress, tostarp saistībā ar enerģētikas krīzi, Portugāle joprojām ir ļoti atkarīga no importētām fosilajām degvielām, un 2021. gadā nafta un gāze veidoja attiecīgi 45 % un 23 % no tās energoresursu struktūras.
Turklāt Portugāles lielā atkarība no gāzes elektroenerģijas ražošanā apdraud piegādes drošību, jo īpaši, ņemot vērā hidroenerģijas nepietiekamību biežāka sausuma dēļ.
Lai paātrinātu dekarbonizācijas centienus, varētu turpināt īstenot vairākus pasākumus, kas balstās ne tikai uz reformām un investīcijām, kuras ir daļa no Portugāles atveseļošanas un noturības plāna.
Lai paātrinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu, Portugālei būtu jāturpina pagājušajā gadā panāktais progress atļauju piešķiršanas procedūru racionalizēšanā, jo īpaši, palielinot atbildīgo pārvaldes iestāžu spējas, palielinot atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas digitalizāciju un ieviešot labvēlī­ gākus telpiskās plānošanas noteikumus attiecībā uz atkrastes vēja enerģiju, kuras potenciāls joprojām netiek pietiekami izmantots.
Lietderīga būtu arī turpmāka rīcība, kas veicinātu pašpatēriņu, ieskaitot saules enerģiju uz jumtiem, un atjaunīgās enerģijas energokopienas.
Atjaunīgās enerģijas energokopienu skaits Portugālē pieaug, tomēr tas joprojām ir neliels, un ir iespējas atvieglot to licencēšanu un izveidot stimulu shēmas.
(34)
Tā kā tiek integrēts vairāk atjaunīgo energoresursu, būtiska nozīme būs turpmākām investīcijām uzkrāšanas un tīkla jaudas palielināšanā, lai nodrošinātu elektrotīkla līdzsvaru.
Portugāle varētu iegūt no elektrotīklu starpsavie­ nojumu stiprināšanas, jo starpsavienojumu līmenis ar Spāniju joprojām ir zems salīdzinājumā ar 2030. gada mērķrādītājiem.
Pārvades un sadales sistēmas stāvokli varētu uzlabot, stiprinot iekšējo tīklu, veicot papildu investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā un turpinot tīkla digitalizāciju.
Salīdzinoši zemais viedo skaitītāju izman­ tošanas līmenis kavē decentralizētas atjaunīgās enerģijas ražošanas sistēmas attīstību.
Lai novērstu lielo atkarību no fosilās degvielas ēkās un samazinātu enerģijas patēriņu, Portugālei jāpaātrina energoefektivit ātes centieni papildus tiem, kas noteikti Portugāles atveseļošanas un noturības plānā un kohēzijas politikas programmās.
Arī citiem pasākumiem būtu jāpalīdz risināt problēmu saistībā ar enerģētiskās nabadzības skarto Portugāles iedzīvo­ tāju lielo īpatsvaru.
Pastiprinot centienus veicināt ēku pilnīgu renovāciju, tai skaitā sniedzot tehnisko palīdzību pieteikumu iesniedzējiem, varētu paātrināt renovācijas projektu pieņemšanu.
Turklāt Portugālei ieguvums varētu būt stingrāka finanšu shēmu sistēma, kas palīdzētu piesaistīt privātās investīcijas energoefektīvai renovācijai.
Tādējādi Portugāle varētu novirzīt vairāk uz dotācijām balstītu resursu mājsaimniecībām, kurām tas ir vajadzīgs.
Dabasgāzes patēriņš Portugālē laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 16 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %, kas noteikts Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (18).
Portugāle varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2023/706 (19).
(18) Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).
(19) Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazinā­ šanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzrau­ dzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).