C 312/212
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2023.
(27)
2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam.
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies līdz 0,1 % no IKP 2025. gadā, sasniegs līdzsvarotu budžeta stāvokli 2026. gadā un vēlāk, 2027. gadā, sasniegs nelielu pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP.
Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā.
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 103,0 % 2024. gada beigās līdz 92,0 % 2027. gada beigās.
Izaugsmei labvēlīgāka publisko finanšu struktūra gan valsts budžeta ieņēmumu, gan izdevumu daļā stiprinātu Portugāles fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā un vienlaikus uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, kā arī veicinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.
Portugāles nodokļu sistēmā plaši izmanto nodokļu atvieglojumus, un vairāk nekā 500 nodokļu atvieglojumu ir paredzēti vairāk nekā 60 juridiskos dokumentos.
Tas palielina sistēmas sarež­ ģītību un mazina tās pārredzamību, vienlaikus radot ieņēmumu zaudējumus.
Pašreizējo nodokļu atvieglojumu izmaksu efektivitātei būtu lietderīgi tās sistemātiski uzraudzīt un novērtēt, kas ļautu veikt būtiskus uzlabojumus šajā jomā.
Turklāt uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu sarežģī valsts un pašvaldību piemaksas, un tas rada papildu slogu gan nodokļu administrācijai, gan uzņēmumiem.
Portugāles ieņēmumu pārvaldības efektivitāti varētu stiprināt, veicinot brīvprātīgu saistību izpildi, vienlaikus palīdzot samazināt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā.
Nodokļu iekasēšanas administratīvās izmaksas ir augstas un pēdējos gados ir vēl vairāk palielinājušās (par aptuveni 5 % laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam).
Vienlaikus šķiet, ka Portugālē nodokļu nomaksas laiks ir ilgāks nekā citās dalībvalstīs.
Jau tā lielie neiekasēto nodokļu parādi turpināja palie­ lināties (līdz 2020. gada beigām tie bija 45,9 % no kopējiem ieņēmumiem, kas ievērojami pārsniedza Savienības vidējo rādītāju).
(28)
Portugāles sociālās aizsardzības sistēmā paredzēto pabalstu spēja mazināt nabadzību ir vāja, un 2021. gadā tā vēl vairāk pasliktinājās, savukārt nabadzības riskam pakļauto cilvēku īpatsvara attīstība bijusi viena no sliktākajām Savienībā (palielinājums par 2,4 procentpunktiem), ņemot vērā vispārējo stabilitāti lielākajā daļā dalībvalstu.
Minimālo ienākumu adekvātums joprojām ir zems un krietni zem nabadzības sliekšņa.
Šādi skaitļi liek uzdot jautājumus par Portugāles spēju sasniegt Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā noteiktos nabadzības sama­ zināšanas mērķus.
Tajā pašā laikā sociālās aizsardzības sistēma joprojām ir sarežģīta, jo dažādu veidu sociālie pabalsti, šķiet, kalpo līdzīgiem mērķiem.
No tā izrietošās sarežģītības un sadrumstalotības rezultātā apguves rādītāji ir salīdzinoši zemi un uzmanība netiek efektīvi vērsta uz cilvēkiem, kuriem tā vajadzīga visvairāk, un tas mazina sociālo pabalstu segumu un, visbeidzot, adekvātumu.
Pašreizējo pabalstu vienkāršošana un valsts stratēģijas cīņai pret nabadzību savlaicīga īstenošana palielinās Portugāles spēju risināt turpmākas sociālas prob­ lēmas.
(29)
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam.
Portugāles atveseļošanas un noturības plāns tiek īstenots, lai gan pastāv zināmas kavēšanās risks.
Portugāle iesniedza divus maksājuma pieprasījumus, kuri atbilst atveseļošanas un notu­ rības plānā ietvertajiem 58 atskaites punktiem un mērķrādītājiem un kuru rezultātā tika izmaksāti kopumā 2,98 miljoni EUR.
Portugāles atveseļošanas un noturības plāns ir vērienīgs un sarežģīts.
Lai samazinātu kavējumu risku, ir ļoti svarīgi plānu stingri pārvaldīt un pastāvīgi uzraudzīt.
Jaunās REPowerEU nodaļas ātra iekļaušana atveseļošanas un noturības plānā sniegs iespēju finansēt papildu reformas un investīcijas, lai atbalstītu Portugāles stratēģiskos mērķus enerģētikas un zaļās pārkārtošanās jomā.
Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citas, ārpus minētā plāna tvēruma esošas ekonomikas un nodarbinātības politikas sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politikas programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski un efektīvi iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes, sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.
2023. gada 26. maijā Portugāle iesniedza grozījumu savā plānā, iekļaujot jaunus pasākumus, ieskaitot REPowerEU nodaļu, un ņemot vērā palielināto maksimālo finanšu iemaksu (17).
Portugāle saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14. panta 6. punktu iesniedza arī lūgumu pēc papildu aizdevuma atbalsta no mehānisma.
(17) Atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktam Portugālei 2022. gada 30. jūnijā tika atjaunināta maksimālā finanšu iemaksa, kas sasniedza 15,5 miljardus EUR dotāciju veidā.