C 312/194
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2023.
(36)
Krievijas iebrukums Ukrainā ir atklājis Austrijas energoapgādes drošības neaizsargātību.
Lai gan Austrijai izdevās nedaudz samazināt atkarību no Krievijas gāzes importa, kas 2022. gadā bija samazinājies līdz 57 % no Austrijas kopējā gāzes importa salīdzinājumā ar 80 % 2021. gadā, tas joprojām ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju.
Lai dažādotu enerģijas avotus, valdība ieviesa finansiālus stimulus uzņēmumiem importēt gāzi no avotiem, kas nav Krievijas avoti, un 2022. gadā izveidoja stratēģisku gāzes rezervi.
Tomēr Austrija joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām energoapgādes drošības nodrošināšanā.
Valstij joprojām trūkst skaidri noteikta ceļa īstermiņā, kas ļautu pilnībā atteikties no Krievijas gāzes importa.
Turklāt joprojām netiek pietiekami izmantots atjaunīgo gāzu, piemēram, ūdeņraža, ražošanas un pārvades potenciāls, jo īpaši pret piegādes traucē­ jumiem neaizsargātās nozarēs un reģionos.
(37)
2021. gadā atjaunīgās enerģijas īpatsvars Austrijā bija 36 % no enerģijas galapatēriņa, un tas ir krietni virs Savienības vidējā rādītāja.
Lai sasniegtu Austrijas klimata mērķus, kas ietver klimatneitralitātes panākšanu līdz 2040. gadam, valstij šis īpatsvars ir vēl vairāk jāpalielina.
Ar 2021. gada Atjaunīgo energoresursu attīstības likumu, kas ir iekļauts kā reforma atveseļošanas un noturības plānā, tika izveidots satvars, kas atbalstīs atjaunīgās enerģijas īpatsvara palielināšanu elektroenerģijas patēriņā.
Reformas mērķis ir līdz 2030. gadam palielināt ikgadējo no atjaunīgajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas daudzumu par 27 TWh, kas palīdzēs līdz minētajam gadam sasniegt valsts mērķrādītāju panākt 100 % atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas patēriņu (salīdzinājumā ar pašreizējo 81 % 2020. gadā).
Tomēr atjaunīgo energoresursu turpmākajā attīstībā joprojām ir problēmas, piemēram, ilgās telpiskās plānošanas un atļauju piešķiršanas procedūras, sarežģītais pilnvaru sadalījums starp federālo un reģionālo pārvaldes līmeni un personāla problēmas pārvaldē.
Austrija ir spērusi pirmo soli, ieviešot racionālāku ietekmes uz vidi novērtējumu atjaunīgās enerģijas projektiem.
Turklāt Austrija varētu labāk saskaņot telpisko zonējumu ar zaļās pārkārtošanās mērķiem, risināt personāla problēmas un vairāk ieguldīt tīkla infras­ truktūrā, piemēram, uzglabāšanas, sadales un pārvades infrastruktūrā.
Atjaunīgās enerģijas plašākai izmantošanai arī nāktu par labu tas, ka tiktu izveidotas īpašas zonas atjaunīgo energoresursu (jo īpaši vēja enerģijas) paātrinātai izvēršanai ar saīsinātām un vienkāršām atļauju piešķiršanas procedūrām, un atjaunīgās enerģijas atzīšana par sevišķi svarīgu sabiedrības interesēm saskaņā ar vērienīgākiem atjaunīgo energoresursu enerģijas mērķrādītājiem, kas noteikti paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plānā.
Varētu turpināt arī pētīt atjaunīgo ener­ goresursu papildu avotus, piemēram, ģeotermālo enerģiju.
(38)
Dabasgāzes patēriņš Austrijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam samazinājās par 19 % salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados, pārsniedzot samazinājuma mērķrādītāju 15 %.
Austrija varētu turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (17).
Turklāt energoefektivit ātes mērķu vēriena palielināšana ēku sektorā un apstrādes rūpniecībā samazinātu atkarību no fosilajām degvielām.
Austrijas ilgtermiņa renovācijas stratēģijā ir noteikti skaidri starpposma mērķi 2050. gadam, un tās mērķis ir panākt ēku fonda dekarbonizāciju 80 % apmērā.
Tās atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir arī pakāpeniski atteikties no fosilās degvielas katliem ēku sektorā un aizstāt tos ar atjaunīgo energoresursu siltumapgādes tehnoloģijām vai centralizēto siltumapgādi.
Tomēr Austrijas 2030. gada energoefektivit ātes mērķrādītāji nav pietiekami vērienīgi, lai sasniegtu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un REPowerEU plāna mērķus.
Šis jautājums būtu jārisina ar 2023. gadā gaidāmo jauno Energoefektivitātes likumu, kura mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt enerģijas galapatēriņu par 18 %.
Kopumā Austrijai būs svarīgi paātrināt investīcijas ēku pamatīgā renovācijā, aizstāt fosilās degvielas ar atjaunīgajiem energoresursiem siltumapgādē un labāk pārvaldīt enerģijas patēriņu, izmantojot komunālo pakalpojumu digitali­ zāciju (piemēram, viedos skaitītājus un termostatus).
Turklāt būs ļoti svarīgi paātrināt ēku siltināšanas pašreizējo lēno tempu.
Šā jautājuma risināšanā izšķiroša nozīme būs Atjaunīgās siltumapgādes likuma, kas ir Austrijas atveseļošanas un noturības plāna pamatreforma, savlaicīgai īstenošanai.
(39)
Zaļās pārkārtošanās uzsākšana ietvers arī emisiju samazināšanu vairākās nozarēs, jo īpaši tajās, kas saistītas ar transportu, jo minētajās nozarēs ir ievērojams emisiju samazināšanas potenciāls.
Austrija pašlaik ir nozīmīga tranzīta valsts kravu autopārvadājumiem Alpu valstīs.
Lai gan Austrijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļautas vairākas investīcijas ilgtspējīgā transportā, ar transportu saistīto emisiju turpmāka samazināšana, vien­ laikus risinot mobilitātes nabadzības problēmu, būs būtiska klimatneitralitātes panākšanai.
Ļoti svarīgi būs arī izstrādāt papildu mobilitātes risinājumus, piemēram, attiecībā uz “pēdējā kilometra” risinājumu un alternatīvām automobiļu izmantošanai, jo īpaši lauku apvidos.
(17) Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).