C 312/164
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2023.
Šādu darījumu ietekme uz ekonomiku, konkurenci un vienoto tirgu netiek novērtēta.
Kritēriji attiecībā uz atbrīvojumiem nav noteikti pārredzami, un nav oficiālas procedūras minēto kritēriju vai pašu lēmumu apstrīdē­ šanai.
Iejaukšanās rezultātā banku, telesakaru, sabiedrisko pakalpojumu, mediju, televīzijas un radio apraides jomā aizvien vairāk īpašumu pieder valstij vai valstij pietuvinātiem subjektiem par sliktu ārvalstu īpašniekiem.
Spriežot pēc valdības locekļu paziņojumiem, līdzīgus darījumus var gaidīt apdrošināšanas, mazumtirdzniec ības un trans­ porta nozarē, jo īpaši tas attiecas uz Budapeštas lidostu.
Ārvalstu kapitāla un zinātības samazināšanās, jo īpaši nozarēs ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, banku un telesakaru nozarē, rada risku, ka tiks iegrožotas Ungārijas produktivitātes pieauguma un inovācijas iespējas.
(38)
Ungārijas energoresursu struktūru nosaka nafta un gāze, un katra no tām veido aptuveni trešdaļu no kopējā enerģijas patēriņa.
Kodolenerģijas un atjaunīgo energoresursu īpatsvars ir attiecīgi 15 % un aptuveni 14 %.
Ungārija joprojām lielā mērā paļaujas uz Krieviju saistībā ar fosilajām degvielām, kā arī kodolenerģiju, un tās centieni pārvarēt atkarību no Krievijas ir gausi.
Trīs ceturtdaļas no iekšzemes gāzes patēriņa sedz imports no Krievijas.
Ungārija 2021. gadā parakstīja ilgtermiņa gāzes piegādes nolīgumu ar Gazprom, un 2023. gada aprīlī tika vestas sarunas par grozījumu tajā, paredzot iespēju saņemt papildu daudzumus.
Lai mazinātu atkarību no Krievijas fosilajām degvielām, būs vajadzīga būtiska papildu rīcība, jo īpaši sadarbības stiprināšanai ar kaimiņval­ stīm, tostarp vajadzības gadījumā saistībā ar infrastruktūru, lai nodrošinātu piekļuvi alternatīviem fosilās degvielas avotiem.
Elektrifikācija un paredzētās investīcijas energoietilpīgās nozarēs palielinās vajadzību pēc elektroenerģijas ražošanas.
Lai gan pēdējos gados ir ievērojami pieaugusi saules enerģijas jauda, atjaunīgo energoresursu enerģijas jaudas īpatsvars vēl aizvien ir viens no zemākajiem Savienībā.
Vēja elektrostaciju uzstādīšana ir apturēta, un gaidāms, ka tā atsāksies pēc juridisko ierobežojumu atcelšanas.
Ģeotermālā enerģija netiek pietiekami izmantota.
Normatīvā vide, kas bieži mainās, rada vairākas problēmas atjaunīgo energoresursu jomas attīstībā.
Turklāt elektrotīkla jaudas ierobežojumi rada ievērojamus šķēršļus atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam, savukārt elastīgu risinājumu trūkums pieprasījuma un piedāvājuma pusē un ierobežotās patērētāju iespējas rada ievēro­ jamus šķēršļus tīras atjaunīgas elektroenerģijas ražošanas attīstībai.
Neizmantota iespēja optimizēt tīklu atjaunīgo energoresursu enerģijas radītajai papildu jaudai ir arī neoptimāla integrācija Savienības balansēšanas tirgū.
(39)
Ungārijai ir ievērojams energoefektivit ātes potenciāls, jo īpaši dzīvojamās ēkās.
Dabasgāzes patēriņš Ungārijā laikposmā no 2022. gada augusta līdz 2023. gada martam salīdzinājumā ar vidējo gāzes patēriņu tajā pašā periodā iepriekšējos piecos gados samazinājās par 20 %, pārsniedzot Padomes Regulā (ES) 2022/1369 (16) noteikto 15 % samazinājuma mērķrādītāju – tas skaidrojams arī ar publiskajā sektorā veiktajiem pasākumiem un mājsaimniecībām piemērojamās enerģijas cenu griestu sistēmas grozījumiem.
Ungārija tiek mudināta turpināt centienus uz laiku samazināt gāzes pieprasījumu līdz 2024. gada 31. martam, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2023/706 (17).
Tomēr, neraugoties uz nesenajām izmaiņām, enerģijas administratīvo cenu sistēma vēl aizvien neļauj pienācīgi darboties cenu signāliem un radīt pietiekamu stimulu enerģijas taupīšanai.
Cenu griestus vienādi piemēro visām mājsaimniecībām.
Arī mājsaimniecības ar augstiem ienākumiem maksā subsidēto administratīvo cenu, savukārt ģimenes ar zemiem ienākumiem bieži dzīvo mazāk energoefektīvās mājās.
Mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem paredzētas shēmas gan efektīvāk atbalstītu neaizsargātās mājsaimniecības, gan ļautu efek­ tīvāk ietaupīt enerģiju.
(40)
Darbaspēka un prasmju trūkums nozarēs un profesijās, kas ir svarīgas zaļās pārkārtošanās īstenošanai, tostarp neto nulles emisiju tehnoloģiju ražošanā, ieviešanā un uzturēšanā, rada šķēršļus pārejā uz klimatneitrālu ekono­ miku.
Lai mazinātu prasmju nepietiekamību un veicinātu darba ņēmēju iekļautību un pārorientēšanu, būtiskas ir kvalitatīvas izglītības un mācību sistēmas, kas reaģē uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām, un mērķtiecīgi profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi.
Lai atraisītu neizmantoto darbaspēka potenciālu, minēta­ jiem pasākumiem ir jābūt pieejamiem, jo īpaši privātpersonām un tajās nozarēs un reģionos, kurus visvairāk skar zaļā pārkārtošanās.
Tika ziņots, ka 2022. gadā Ungārijā trūkst darbaspēka 31 profesijā, kur bija vajadzīgas īpašas prasmes vai zināšanas zaļās pārkārtošanās īstenošanai.
Vienlaikus darba ņēmēju dalība apmācībā energoietilpīgās nozarēs ir ievērojami samazinājusies un tagad ir zemāka par Savienības vidējo rādītāju.
(41)
Padome ir izskatījusi 2023. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (18) ir atspoguļots 1. ieteikumā.
(16) Padomes Regula (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.).
(17) Padomes Regula (ES) 2023/706 (2023. gada 30. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2022/1369 attiecībā uz pieprasījuma samazinā­ šanas perioda pagarināšanu gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem un ziņošanas par to īstenošanu un īstenošanas uzrau­ dzības stiprināšanu (OV L 93, 31.3.2023., 1. lpp.).
(18) Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.