C 312/160
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2023.
(19)
Sagaidāms, ka vispārējās valdības bilanci 2023. gadā joprojām ietekmēs fiskālie pasākumi, kas veikti, lai mazinātu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi.
Tajos ietilpst pasākumi, kas pagarināti no 2022. gada, jo īpaši subsīdijas sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem par zaudējumiem, kas radušies mājokļu enerģijas cenu griestu dēļ, un atbalsta shēmas energoietilpīgiem uzņēmumiem.
Minēto pasākumu izmaksas joprojām daļēji kompensē enerģijas piegādātājiem uzliktais nodoklis par negaidītu papildu peļņu.
Ņemot vērā minētos ieņēmu­ mus, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē atbalsta pasākumu neto budžeta izmaksas 2023. gadam tiek prognozētas 1,2 % apmērā no IKP (10).
Pasākumi 2023. gadā nešķiet vērsti uz visneaizsargātākajām mājsaimnie­ cībām vai uzņēmumiem, un lielākajā daļā no tiem nav pilnībā iestrādāts cenas signāls, kas rosinātu samazināt enerģijas patēriņu un palielināt energoefektivit āti.
Rezultātā, novērtējot atbilstību Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam (11), mērķorientēti atbalsta pasākumi nav jāņem vērā.
(20)
Savā 2022. gada 12. jūlija ieteikumā Padome ieteica Ungārijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai fiskālās politikas nostājai (12), ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret enerģijas cenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimnie­ cībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas.
Ungārijai tika ieteikts būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai.
Ungārijai tika arī ieteikts palielināt publiskās investīcijas, kas sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus.
(21)
Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs bremzējoša (+ 4,2 % no IKP).
Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 0,4 % no IKP).
Tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju (2,2 % no IKP).
Tādējādi prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam.
Tiek prognozēts, ka no mehā­ nisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 2,3 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju 0,6 procentpunktu apmērā no IKP (13).
Tāpēc Ungārija plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, lai gan nav paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas.
No mehānisma un citiem Savienības fondiem tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un enerģētiskās drošības nolūkiem, piemēram, elektrotīkla attīstībai, piepilsētas dzelzceļu modernizācijai, dzīvojamo ēku saules enerģijas paneļu izmantošanas atbalstam, klēpjdatoru nodrošināšanai skolotājiem un skolēniem pamata un vidējās izglītības iestādēs, kā arī digitalizācijas pasākumiem veselības aprūpē.
(22)
Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies, 2024. gadā sasniedzot 2,9 % no IKP.
Samazinājums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo būtisku vispārējās valdības izdevumu samazinājumu attiecībā pret IKP, jo īpaši tas skar bruto pamatkapitāla veidošanu, starppatēriņu un darbinieku atalgojumu.
Saskaņā ar 2023. gada konverģences programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 66,7 %.
Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta defi­ cīts 2024. gadā būs 4,4 % apmērā no IKP.
Tas ir lielāks nekā 2023. gada konverģences programmā prognozētais deficīts – galvenokārt tas skaidrojams ar lielākiem prognozētajiem izdevumiem par bruto pamatkapitāla veidošanu atbilstoši jaunākajām tendencēm un lielākam starppatēriņam, ko nosaka ieilgušais inflācijas spiediens.
Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka 2024. gada beigās būs augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 71,1 %.
(10) Šis skaitlis atspoguļo šo pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.
(11) Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu (OV C 334.17, 1.9.2022., 136. lpp.).
(12) Pamatojoties uz Komisijas 2023. gada pavasara prognozi, Ungārijas potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse (10 gadu vidējais rādītājs), kuru izmanto fiskālās nostājas noteikšanai, ir 16,6 % nominālā izteiksmē.
(13) Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 2,2 procentpunktiem no IKP.
Lielais citu kapitālizdevumu samazinājums 2023. gadā ir saistīts ar lielo ietekmi, ko radījusi gāzes krājumu iegāde, kuru 2022. gadā veica īpaša struktūra, kas klasificēta kā daļa no vispārējās valdības.