1.9.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 312/151
(25)
Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka neto valsts finansētie primārie izdevumi 2024. gadā pieaugs par 2,9 %, kas ir zem ieteiktā pieauguma tempa.
(26)
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības investīcijas 2023. un 2024. gadā saglabāsies stabilas, proti, 4,5 % apmērā no IKP.
2023. gada stabilitātes programmā ir minētas reformas un investīcijas, kas, paredzams, veicinās ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi.
Minētās reformas un investīcijas ietver investīcijas, kuru mērķis ir veicināt enerģētikas un digitālo pārkārtošanos, kas arī ir daļa no Atveseļošanas un noturības plāna.
(27)
2023. gada stabilitātes programmā ir izklāstīta vidēja termiņa fiskālā virzība līdz 2027. gadam.
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,0 % no IKP 2025. gadā un 0,8 % līdz 2026. gadam, un tad mazliet pieaugs līdz 0,9 % 2027. gadā.
Tāpēc tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā.
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 27,5 % 2024. gada beigās līdz 29,0 % 2027. gada beigās.
(28)
Demogrāfisko tendenču ietekme uz valdības izdevumiem nākamajās desmitgadēs kļūs izteiktāka, jo paredzams, ka pensionāru skaits uz vienu darba ņēmēju pastāvīgi pieaugs sakarā ar sabiedrības novecošanos un neto migrācijas plūsmu palēnināšanos.
Ja politika netiks mainīta, Luksemburga saskarsies ar vienu no Savienībā straujākajiem pensiju izdevumu palielinājumiem kā IKP daļu, kas saskaņā ar prognozēm līdz 2070. gadam divkāršosies līdz aptuveni 18 % no IKP, kas ir augstākais rādītājs Savienībā.
Tas radīs ievērojamu valsts parāda pieaugumu, apdraudot valsts finanšu ilgtspēju.
Atveseļošanas un noturības plānā nav aplūkota pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēja.
Konkrēti, minētajā plānā nav aplūkota priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu negatīvā ietekme un finan­ siālie stimuli priekšlaicīgi pamest darba tirgu, kas veicina gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni.
Faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai būtu labvēlīga makroekonomisk ā ietekme un potenciāls sama­ zināt izdevumus pensijām, jo augstāks gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis veicinātu ekonomikas izaugsmi.
Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu Savienībā ir būtiska, lai: i) novērstu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem, ii) nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un iii) aizsargātu valsts finanses.
Luksemburga ir maza atvērta ekonomika ar lielu starptautisku finanšu nozari, kas būtiskā mērā izskaidro lielu finanšu plūsmu pastāvēšanu.
Tomēr minētās plūsmas atspoguļo arī daudzu ārvalstniekiem piederošu uzņēmumu klātbūtni valstī, kuri ir iesaistīti uzņēmuma grupas iekšējā finanšu līdzekļu pārvaldībā.
Īpašas bažas rada tas, ka netiek ieturēti nodokļi vai veikti līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem uz tādām zemu vai nulles nodokļu jurisdikcijām, kas nav iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas (19).
Luksemburgā bāzētu uzņēmumu izejošajiem procentu un honorāru maksājumiem uz trešo valstu jurisdikcijām var piemērot nelielus nodokļus vai tos neaplikt ar nodokļiem, ja šie maksājumi netiek aplikti ar nodokli vai tiek aplikti ar zemu nodokli saņēmējā jurisdikcijā.
Luksemburga ir veikusi dažus pasākumus, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu.
Tomēr līdz šim šie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai pievērstos tām nodokļu sistēmas iezīmēm, kuras starptautiski uzņēmumi var izmantot, lai iesaistītos agresīvā nodokļu plānošanā.
(29)
Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam.
Pašlaik tiek īstenots Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāns.
Luksemburga savu pirmo maksājuma pieprasījumu, kas atbilst 26 atskaites punktiem un mērķrādītājiem Padomes īstenošanas lēmumā, iesniedza 2022. gada 28. decembrī par 20 miljonu EUR izmaksu saskaņā ar mehānismu.
Komisija 2023. gada 28. aprīlī publicēja pozitīvu sākotnējo novērtējumu.
Maksājuma pieprasījums tagad tiek apspriests Padomē.
Attiecīgie atskaites punkti un mērķrādītāji ietver “Mājokļu pakta 2.0” reformas stāšanos spēkā, kuras mērķis ir palielināt pašvaldību piedāvāto īres mājokļu piedāvājumu par pieņemamu cenu, investīcijas publiskā sektora digitalizācijā un īpaši drošas komunikācijas attīstībā, darbaspēka prasmju pilnveidi, uzsākot
(19) Padomes secinājumi par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (OV C 64, 21.2.2023., 17. lpp.).