C 312/150
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
1.9.2023.
(21)
Saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi fiskālā nostāja 2023. gadā, ņemot vērā augsto inflāciju, būs ekspansīva (– 1,5 % no IKP).
Fiskālā nostāja 2022. gadā bija ekspansīva (– 0,9 % no IKP).
Prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme 1,3 procentpunktu apmērā uz fiskālo nostāju.
Tas ietver mērķorientēto atbalsta pasākumu izmaksu pieaugumu par 0,3 % no IKP mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu.
Tāpēc valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvā ietekme tikai daļēji ir saistīta ar mērķtiecīgo atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas ir visneaizsargātākie pret enerģijas cenu pieaugumu.
Valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) ekspan­ sīvu pieaugumu cita starpā veicina arī sociālie pabalsti, kas nav natūrā, subsīdijas, kas saistītas ar vispārējiem pasākumiem enerģētikas jomā, pastāvīgs algu pieaugums publiskajā sektorā, vienreizēja iemaksa Savienības budžetā un PVN likmju samazināšana.
Prognozētais valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums kopumā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam.
Tiek prognozēts, ka no mehānisma dotācijām un no citiem Savienības fondiem finansētie izdevumi 2023. gadā sasniegs 0,2 % no IKP, savukārt valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 procentpunkta apmērā.
Luksemburga plāno finansēt papildu investīcijas, izmantojot mehānismu un citus Savienības fondus, un paredzams, ka tiks saglabātas valsts finansētās investīcijas (15).
Tā plāno finansēt publiskās investīcijas zaļajā un digitālajā pārkārtošanā un enerģētiskajā drošībā, piemēram, sabiedriskā transporta elektrifikācijā, tramvaju un dzelzceļa tīkla stiprināšanā, klimata un enerģētikas fondā fotoelementu paneļu iegādes atbalstam, sabiedrisko pakalpojumu digitalizācijā un digitālo sakaru drošībā (kvantu tehnoloģija), ko daļēji finansē no mehānisma un citiem Savienības fondiem.
(22)
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies, 2024. gadā sasniedzot 1,7 % no IKP.
Pieaugums 2024. gadā galvenokārt atspoguļo atbalsta pasākumu paplašinā­ šanu, lai aizsargātu mājsaimniecību un uzņēmumu ienākumus pret inflācijas kāpuma ietekmi.
Saskaņā ar 2023. gada stabilitātes programmu paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies, 2024. gada beigās sasniedzot 27,5 %.
Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komi­ sijas 2023. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2024. gadā būs 1,5 % apmērā no IKP.
Tas ir nedaudz mazāk nekā 2023. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt sakarā ar darba ņēmēju atalgojuma un sociālo pārvedumu mazāku pieaugumu saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prog­ nozi.
Komisijas 2023. gada pavasara prognozē ir plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 27,0 % 2024. gada beigās.
(23)
2023. gada stabilitātes programmā ir paredzēts pagarināt enerģētikas atbalsta pasākumu termiņu līdz 2024. gada beigām.
Komisija pašlaik pieņem, ka enerģētikas atbalsta pasākumu neto izmaksas 2024. gadā būs 0,5 % no IKP (16) salīdzinājumā ar 1,1 % no IKP 2023. gadā.
Minēto aplēšu pamatā ir pieņēmums, ka enerģijas cenas nepalielināsies no jauna.
Šķiet, ka enerģētikas atbalsta pasākumi, kurus pašlaik plānots saglabāt 2024. gadā, nav vērsti uz neaizsargātām mājsaimniecībām vai uzņēmumiem.
Lielākā daļa no tiem pilnībā nesaglabā cenu signālu, lai samazinātu enerģijas pieprasījumu un palielinātu energoefektivit āti.
(24)
Regula (EK) Nr. 1466/97 aicina katru gadu uzlabot strukturālo budžeta bilanci vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā, par kritēriju nosakot 0,5 % no IKP (17).
Ņemot vērā fiskālās ilgtspējas apsvērumus, saskaņā ar Komisijas aplēsēm būtu atbilstīgi 2024. gadā uzlabot strukturālo bilanci vismaz par 0,3 % no IKP.
Lai nodrošinātu šādu uzlabojumu un saskaņā ar Komisijas metodoloģiju, neto valsts finansēto primāro izdevumu (18) pieaugumam 2024. gadā nevajadzētu pārsniegt 4,8 %, kā atspoguļots šajā ieteikumā.
Tajā pašā laikā atlikušie enerģētikas atbalsta pasākumi (ko Komisija pašlaik lēš 1,1 % apmērā no IKP 2023. gadā) būtu pakāpeniski jāizbeidz 2023. gadā, ja enerģijas tirgus attīstība to ļauj un sākot ar vismazāk mērķorientētajiem pasākumiem, un saistītie ietaupījumi būtu jāizmanto, lai samazinātu valdības budžeta deficītu.
Saskaņā ar Komisijas aplēsēm, tas radītu neto primāro izdevumu pieaugumu, kas ir zem 2024. gadam ieteiktā maksimālā pieauguma tempa.
Tomēr saskaņā ar Komisijas 2023. gada pavasara prognozi neto valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums 2023. gadā neatbilst Padomes 2022. gada 12. jūlija ieteikumam.
Ja tas apstiprināsies, būtu atbilstīgi 2024. gadā samazināt neto primāro izdevumu pieaugumu.
(15) Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme uz IKP.
(16) Komisijas izstrādātā enerģētikas pasākumu definīcija ietver tikai fiskālās politikas pasākumus, kas tieši ietekmē enerģijas cenas vai nodrošina pagaidu ienākumu atbalstu enerģijas patēriņam.
Vispārējie inflācijas atbalsta pasākumi nav klasificēti kā enerģētikas pasākumi, kas izskaidro enerģētikas atbalsta pasākumu prognozēto budžeta izmaksu atšķirību starp 2023. gada stabilitātes programmu un Komisijas 2023. gada pavasara prognozi.
(17) Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā arī prasīts veikt korekciju vairāk nekā 0,5 % apmērā no IKP tām dalībvalstīm, kuru valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP vai kurās ir izteiktāki parāda atmaksājamības riski.
(18) Neto primāros izdevumus definē kā valsts finansētos izdevumus, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izņemot procentu izdevumus un cikliskā bezdarba izdevumus.