2023 9 1
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 312/73
(27)
2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2026 m.
2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 0,5 % BVP 2025 m. ir iki 0,1 % iki 2026 m.
Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP.
2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 150,8 % 2024 m. pabaigoje iki 135,2 % iki 2026 m. pabaigos;
(28)
remiantis geriausia praktika ir reformomis, kurių imtasi įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didi­ nimo planą, Graikijos mokesčių politikos sistemos pakeitimai galėtų padėti reaguoti į investicijų trūkumą.
Konk­ rečiau, įdiegus platesnę išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą, būtų galima investuotojams užtikrinti didesnį teisinį tikrumą ir sustiprinti dedamas pastangas supaprastinti mokesčių sistemą.
Mokesčių sistemos peržiūra taip pat galėtų padėti išplėsti mokesčių bazę, kiek tai susiję su savarankiškai dirbančiais asmenimis, ir palaikyti investicijas.
Reikėtų gerinti mokestinių prievolių vykdymą plėtojant elektroninių mokėjimų taikymą ir platesniu mastu naudojant informaciją, gautą apie elektroninius mokėjimus, visų pirma atsižvelgiant į pastaruoju metu išaiškėjusį neatitikimą tarp deklaruojamų mažų savarankiškai dirbančiųjų pajamų ir akivaizdžiai sparčiai augančios jų apyvartos.
Tai galima atlikti visų pirma geriau panaudojant informaciją, gaunamą apie tikslinių profesijų elektroninius mokėjimus.
Šio tikslo siekti turėtų padėti vykstanti Nepriklausomos valstybės pajamų institucijos skaitmeninė pertvarka.
Vis dėlto, atsižvelgus į pasaulio mokesčių sistemoms kylančius iššūkius, svarbu, kad institucijos veiklos autonomija administruojant ir plėtojant žmogiškuosius išteklius ir IT infrastruktūrą būtų toliau didinama;
(29)
Graikija toliau imasi veiksmų viešajam administravimui modernizuoti, tačiau bendras jo veiklos efektyvumas tebėra palyginti menkas.
Po reikšmingo koregavimo po 2010 m. viešosios administracijos dydis ir sąnaudos iš esmės suvienodintos su Sąjungos vidurkiu.
Graikijos darbo užmokesčio išlaidos 2022 m. buvo stabilios – 10,8 % BVP, t. y. šiek tiek didesnės nei Sąjungos vidurkis (10,2 % BVP).
Kad nuveiktas darbas nenueitų perniek, svar­ biausia toliau užtikrinti vienodos darbo užmokesčio lentelės taikymą ir kartu neleisti augti dabartiniam darbuotojų skaičiui – įdarbinant nuolatinius darbuotojus visada taikyti taisyklę „vienas priimtas, vienas atleistas“, o laikinųjų darbuotojų skaičiui taikyti viršutinę ribą, nustatytą 2022 m.
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo veiksmingumą, ypač daug dėmesio skiriant jo skaitmeninių paslaugų gerinimui.
Kartu pritraukti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos darbuotojus ir toliau yra sudėtinga.
Šią problemą būtų galima spręsti struktūriškai taikant specialias ir (arba) papildomas darbo užmo­ kesčio lenteles konkrečioms pareigoms arba subjektams, taip pat gerai apibrėžtą išmokų sistemą, integruotą į naują žmogiškųjų išteklių valdymo sistemą, kartu išsaugant vienodos darbo užmokesčio lentelės vientisumą ir bendrą darbo užmokesčio išlaidų dydį;
(30)
pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m.
Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas sėkmingai įgyvendinamas.
Ateityje bus svarbu išlaikyti įgyvendinimo pagreitį.
Graikija pateikė tris mokėjimo prašymus (16) dėl negrąžintinos finansinės paramos ir du mokėjimo prašymus dėl paskolos paramos, atitinkančius 85 plano tarpines ir siektinas reikšmes.
Iki šiol Graikijai išmokėta bendra mokėjimų suma, lygi 7 126 mln. EUR (17).
2023 m. kovo 29 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 14 straipsnio 6 dalį Graikija išreiškė ketinimą prašyti 5 000 mln.
EUR papildomos paskolos paramos pagal Priemonę.
Graikija ėmėsi užtikrintai įgyvendinti savo planą ir nustatė valdymo ir kontrolės sistemą reformų ir investicijų užbaigimui laiku stebėti ir koordinuoti.
Atsižvelgiant į didelį planuojamų įgyvendinti reformų ir investicijų skaičių, ateityje tas pastangas bus svarbu išlaikyti ir didinti, visų pirma todėl, kad siekiant užbaigti daug šių reformų ir investicijų prireiks laiku vykdyti įvairias parengiamąsias priemones, įskaitant viešųjų pirkimų procedūras.
Tolesnis plano įgyvendinimas priklauso nuo paskirtų įgyvendinimo subjektų, įskaitant regionų ir savivaldybių administracijas, administracinių ir įgyven­ dinimo pajėgumų.
Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą greitai įtraukus naują skyrių „REPowe­ rEU“ bus sudarytos sąlygos finansuoti papildomas reformas ir investicijas, kuriomis remiamas Graikijos strateginių tikslų energetikos ir žaliosios pertvarkos srityje įgyvendinimas.
Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivi­ nimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą plane nenumatytą ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas ir veiksmingas vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;
(16) 2023 m. gegužės 16 d.
Graikija pateikė savo trečią mokėjimo prašymą dėl dotacijų ir Komisija šiuo metu jį vertina.
(17) Dotacijų atveju išmokėta negrąžintinos finansinės paramos suma (be išankstinio finansavimo) yra 3 436 mln.
EUR, o išmokėta paskolos paramos suma (be išankstinio finansavimo) yra 3 690 mln. EUR.