C 312/70
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 1
(12)
pagal Reglamento (ES) Nr.
1176/2011 5 straipsnį Komisija atliko nuodugnią Graikijos apžvalgą ir 2023 m. gegužės 24 d. paskelbė jos rezultatus.
Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroeko­ nominis disbalansas.
Visų pirma mažėjo pažeidžiamumas, susijęs su didele valdžios sektoriaus skola ir didele neveiksnių paskolų sankaupa esant dideliam nedarbui, tačiau išorės pozicija prastėjo.
Didžiausią susirūpinimą kelia 2022 m. smarkiai išaugęs einamosios sąskaitos deficitas, kurį lėmė, be kita ko, staigus energijos kainų šuolis visoje Sąjungoje, nors pajamos iš turizmo atsigavo.
Nors prognozuojama, kad deficitas susitrauks šiais ir kitais metais, išorės deficitas neabejotinai ir toliau viršys lygį, reikalingą ilgalaikiam grynosios tarptautinių investicijų pozicijos pagerinimui.
Nors skolos santykis su BVP tebėra didžiausias Sąjungoje, 2022 m. jis gerokai pagerėjo, daugiausia dėl didelio nominaliojo BVP augimo, ir numatoma, kad 2023 m. ir 2024 m. jis toliau mažės.
Neveiksnių paskolų vertė praėjusiais metais smarkiai sumažėjo dėl didelio sumažėjimo ankstesniais metais, tačiau, palyginti su Sąjungos vidurkiu, tebėra didelė ir toliau neigiamai veikia bankų pelningumą ir skolinimo pajėgumą, o tai savo ruožtu daro neigiamą poveikį kapitalo didinimui ir ekonomikos našumo augimui.
Politikos atsakas padėjo mažinti disbalansą, o įgyvendinamas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas teikia puikių galimybių šalinti išlikusius struktūrinius trūkumus.
Tačiau reikia dėti daugiau pastangų, visų pirma siekiant pradėti užtikrintai gerinti išorės balansą ir toliau mažinti neveiksnių paskolų sankaupą, be kita ko, didinant skolų išieškojimo veiksmingumą ir tobulinant antrinę neveiksnių paskolų rinką;
(13)
remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, Graikijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 7,1 % BVP 2021 m. iki 2,3 % 2022 m., o valdžios sektoriaus skola sumažėjo nuo 194,6 % BVP 2021 m. pabaigoje iki 171,3 % 2022 m. pabaigoje;
(14)
valdžios sektoriaus balansui poveikį padarė fiskalinės politikos priemonės, priimtos siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį.
2022 m. tokios išlaidas didinančios fiskalinės politikos priemonės apėmė elektros subsidijas namų ūkiams bei įmonėms ir socialinių išmokų pažeidžiamiems namų ūkiams padi­ dinimą.
Tų priemonių išlaidas iš dalies kompensavo nauji mokesčiai, taikomi energijos gamintojų ir tiekėjų nenumatytam pelnui, visų pirma elektros elektros energijos gamintojams taikoma viršutinė kainos riba ir specia­ lusis mokestis, taikytas nuo 2021 m. spalio mėn. iki 2022 m. birželio mėn. Komisijos vertinimu, 2022 m. tų priemonių grynasis poveikis biudžetui sudarė 2,5 % BVP.
Be to, apskaičiuotosios su COVID-19 krize susijusių laikinų neatidėliotinų priemonių išlaidos 2022 m. sumažėjo iki 1,5 % BVP, palyginti su 6,5 % 2021 m.;
(15)
2021 m. birželio 18 d.
Taryba rekomendavo Graikijai (7) 2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atspa­ rumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas ekonomikos atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką.
Be to, Taryba rekomendavo Graikijai išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas;
(16)
remiantis Komisijos skaičiavimais, 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (8) buvo remiamojo pobūdžio, t. y. – 1,0 % BVP.
Kaip rekomendavo Taryba, Graikija toliau rėmė ekonomikos atsigavimą vykdydama pagal Priemonę finan­ suojamas investicijas.
Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sudarė 2,1 % BVP (2021 m. – 2,6 % BVP).
Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2022 m. sumažėjo, nes laipsniškai užbaigtas ankstesnis programavimo laikotarpis, o investicijų išlaidos nauju programavimo laikotarpiu dar neįsibėgėjo.
Nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos fiskalinės politikos krypčiai turės 0,6 procentinio punkto skatinamąjį poveikį (9).
Todėl Graikija išlaikė nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba.
Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai sudarė 0,6 procentinio punkto.
Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apėmė fiskalinės politikos priemo­ nių, kuriomis siekta sumažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (2 % BVP papildomos grynosios biudžeto išlaidos), papildomą poveikį.
Todėl Graikija pakankamai apribojo nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą;
(7) 2021 m. birželio 18 d.
Tarybos rekomendacija, kurioje pateikiama Tarybos nuomonė dėl 2021 m.
Graikijos stabilumo programos (OL C 304, 2021 7 29, p. 33).
(8) Fiskalinės politikos kryptis vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Priemonės ir kitų Sąjungos fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinės trukmės potencialiu augimu.
Daugiau informacijos pateikta fiskalinės statis­ tikos lentelių 1 langelyje.
(9) Kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turėjo 0,0 procentinio punkto BVP neutralų poveikį.