2023 9 1
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 312/213
(30)
2022 m.
Komisija patvirtino visus Portugalijos sanglaudos politikos programavimo dokumentus.
Kad Portugalijoje būtų įgyvendinamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas ir vyktų darnus teritorinis vystymasis, labai svarbu sanglaudos politikos programas įgyvendinti sparčiai, užtikrinant papil­ domumą ir sinergiją su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, įskaitant skyrių „REPowerEU“;
(31)
be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu ir sanglaudos politikos programomis, Portugalijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su žiedine ekono­ mika, energetika ir žaliąja pertvarka;
(32)
Portugalija gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio darydama pažangą pereidama prie žiedinės ekonomikos – pramonės išteklių našumo ir atliekų tvarkymo rodiklių atžvilgiu, o regioniniai skirtumai yra dideli.
Vidutinis komunalinių atliekų perdirbimo lygis yra ypač žemas (30,5 % 2021 m., t. y. toli nuo Sąjungos tikslo iki 2020 m. pasiekti 50 %) ir skiriasi priklausomai nuo regiono.
Norint pasiekti ateinančiam dešimtmečiui nustatytus Sąjungos tikslus, įskaitant tikslą iki 2025 m. perdirbti 55 % komunalinių atliekų, reikės įdėti daug pastangų.
Reikia gerinti padėtį, kad būtų pagerinta atliekų prevencija, minimizuojamas jų kiekis ir išplėstas jų rūšiavimas, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas, orientuojantis į aukštesnes atliekų hierarchijos pakopas, tokiu būdu neleidžiant atlie­ koms patekti į sąvartynus bei deginimo įrenginius, ir kad būtų modernizuoti atliekų perdirbimo ir apdorojimo įrenginiai.
Šiuos tikslus geriau pasiekti padėtų, pavyzdžiui, sąvartynų ir atliekų deginimo mokesčių didinimas, galutinių atliekų mokesčio įvedimas ir mokesčių didinimas savivaldybėms, kurios nepasiekia perdirbimo tikslų.
Be to, šį procesą galėtų paspartinti rūšiuojamojo atliekų surinkimo išplėtimas ir tolesnis sistemos „mokėk už tiek, kiek išmeti“, užstato grąžinimo sistemos ir didesnės gamintojo atsakomybės sistemos plėtojimas;
(33)
nors Portugalija padarė pažangą, be kita ko, energetikos krizės kontekste, ji vis dar labai priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro: 2021 m. nafta ir dujos sudarė atitinkamai 45 % ir 23 % šalies energijos rūšių derinio.
Be to, didelė Portugalijos priklausomybė nuo elektros energijos gamybai naudojamų dujų kelia pavojų tiekimo saugumui, ypač atsižvelgiant į hidroenergijos stygių dėl dažnesnių sausrų.
Siekiant sparčiau mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, būtų galima toliau vykdyti keletą priemonių, kurios grindžiamos į Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktomis reformomis ir investicijomis bet jomis neapsi­ riboja.
Kad paspartintų atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, Portugalija galėtų tęsti praėjusiais metais padarytą pažangą supaprastindama leidimų išdavimo procesą, be kita ko, didindama leidimus išduodančios administracijos pajėgumus, didindama atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybos skaitmenizaciją ir nustatydama jūros vėjo elektrinėms (kurių potencialas vis dar nepakankamai išnaudojamas) palankesnę teritorijų planavimo tvarką.
Taip pat vertėtų imtis tolesnių veiksmų, kuriais būtų skatinamas pasigamintos energijos vartojimas (įskaitant ant stogo pasigamintą saulės energiją) ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos.
Nepaisant augimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų Portugalijoje vis dar nedaug, ir esama galimybių palengvinti jų licencijavimą ir kurti paskatų sistemas;
(34)
integruojant vis daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių, itin svarbios bus papildomos investicijos kaupimo ir tinklo pajėgumams plėsti, siekiant išsaugoti elektros tinklo pusiausvyrą.
Portugalijai galėtų būti naudinga stiprinti elektros energetikos sistemų jungtis, nes jungčių su Ispanija lygis vis dar žemas, palyginti su jos 2030 m. tikslais.
Perdavimo ir skirstomojo tinklo būklę būtų galima pagerinti sustiprinus vidinį tinklą, papildomai investavus į elektros energijos kaupimą ir tinklą toliau skaitmenizuojant.
Tai, kad išmaniųjų skaitiklių įdiegta palyginti mažai, trukdo plėtoti decentralizuotą atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos sistemą.
Siekdama spręsti didelės priklausomybės nuo iškastinio kuro pastatuose problemą ir sumažinti energijos suvartojimą, Portugalija turi dėti daugiau pastangų energijos vartojimo efektyvumo srityje, viršijant tai, kas nustatyta Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ir sanglaudos politikos programose.
Papildomos priemonės taip pat turėtų padėti spręsti didelės energijos nepriteklių patiriančių Portugalijos gyventojų dalies problemą.
Intensyvinant esminės renovacijos skatinimo pastangas, be kita ko, teikiant techninę pagalbą pareiškėjams, būtų galima paspar­ tinti renovacijos projektų vykdymą.
Be to, Portugalijai galėtų būti naudinga sustiprinti finansavimo schemų sistemą ir taip pritraukti privačiąsias investicijas į renovaciją siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą.
Tai darydama Portugalija galėtų skirti daugiau dotacijomis grindžiamų išteklių namų ūkiams, kuriems jų reikia.
Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Portugalijoje sumažėjo 16 %, palyginti su dujų suvartojimo vidurkiu per tą patį laikotarpį per ankstesnius penkerius metus, – daugiau nei 15 % mažinimo tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (18).
Portugalija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (19).
(18) 2022 m. rugpjūčio 5 d.
Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).
(19) 2023 m. kovo 30 d.
Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).