C 312/194
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 1
(36)
Rusijos invazija į Ukrainą atskleidė Austrijos energijos tiekimo saugumo pažeidžiamumą.
Nors Austrijai pavyko sumažinti priklausomybę nuo dujų importo iš Rusijos (2022 m. jis sumažėjo iki 57 % viso dujų importo, palyginti su 80 % 2021 m.), šis importas tebėra gerokai didesnis už Sąjungos vidurkį.
Siekdama įvairinti energijos šaltinius, vyriausybė nustatė finansines paskatas įmonėms importuoti dujas iš kitų nei Rusija šaltinių ir 2022 m. sukūrė strateginį dujų rezervą.
Vis dėlto Austrija vis dar susiduria su dideliais energetinio saugumo užtikrinimo iššūkiais.
Šalyje vis dar trūksta aiškiai apibrėžto plano, kaip artimiausiu metu nutraukti priklausomybę nuo Rusijos dujų importo.
Be to, vis dar nepakankamai išnaudojamas atsinaujinančiųjų išteklių dujų, pvz., vandenilio, gamybos ir perdavimo potencialas, ypač sektoriuose ir regionuose, kurie yra pažeidžiami dėl tiekimo sutrikimų;
(37)
2021 m. atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis Austrijoje buvo 36 % galutinio energijos suvartojimo, t. y. gerokai didesnė už Sąjungos vidurkį.
Kad Austrija pasiektų klimato tikslus, be kita ko, iki 2040 m. neutralizuotų poveikį klimatui, šalis turi dar labiau padidinti šią dalį.
2021 m. į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta reforma – atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros įstatymu sukurta sistema, kuri padės didinti atsinaujinantiesiems energijos ištekliams tenkančią suvartojamos elektros energijos dalį.
Reforma siekiama iki 2030 m. sukurti 27 TWh per metus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumą – tai padės iki tų metų pasiekti šalies tikslą vartoti 100 % elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių, palyginti su dabartine 81 % verte 2020 m.
Tačiau tolesnei atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai vis dar trukdo, pvz., ilga teritorijų planavimo ir leidimų išdavimo procedūrų trukmė, sudėtingas įgaliojimų pasiskirstymas tarp fede­ ralinės ir regioninės valdžios lygmenų ir administracijos apsirūpinimo personalu problemos.
Austrija žengė pirmąjį žingsnį nustatydama paprastesnį atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų poveikio aplinkai vertinimą.
Be to, Austrija galėtų geriau suderinti teritorijų skirstymą į zonas su savo žaliosios pertvarkos tikslais, spręsti su aprūpinimu darbuotojais susijusius klausimus ir padidinti investicijas į tinklo infrastruktūrą, pavyzdžiui, saugyklas, skirstymą ir perdavimą.
Atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai taip pat padėtų, jei būtų sukurtos specialios atsinaujinančiųjų energijos išteklių (visų pirma vėjo) spartinimo teritorijos, kuriose būtų nustatytos trumpos ir paprastos leidimų išdavimo procedūros, ir jei atsinaujinantieji energijos ištekliai būtų pripažinti viršesniu viešuoju interesu, atsižvelgiant į platesnio užmojo atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus, nustatytus 55 % tikslo prie­ monių rinkinyje ir plane „REPowerEU“.
Be to, galėtų būti toliau nagrinėjami papildomi atsinaujinantieji energijos ištekliai, pavyzdžiui, geoterminė energija;
(38)
Laikotarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Austrijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 19 % – taigi, buvo viršyta siektina sumažinimo reikšmė (15 %).
Austrija galėtų toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 (17).
Be to, priklausomybė nuo iškas­ tinio kuro sumažėtų padidinus energijos vartojimo efektyvumo užmojus statybos ir pramonės sektoriuose.
Aust­ rijos ilgalaikėje renovacijos strategijoje nustatyti aiškūs orientyrai iki 2050 m. ir siekiama 80 % sumažinti jos pastatų ūkio priklausomybę nuo iškastinio kuro.
Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą taip pat siekiama laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro katilų pastatų sektoriuje ir juos keisti šildymo iš atsinaujinan­ čiųjų išteklių technologija arba centralizuotu šildymu.
Tačiau Austrijos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai nėra pakankamai plataus užmojo, kad būtų pasiekti 55 % tikslo priemonių rinkinio ir plano „REPowerEU“ tikslai.
Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas nauju energijos vartojimo efektyvumo įstatymu, kurį tikimasi priimti 2023 m. ir kuriuo siekiama iki 2030 m.
18 % sumažinti galutinės energijos suvartojimą.
Apskritai, Austrijai būtinai reikės paspartinti investicijas į esminę pastatų renovaciją, šildymo sektoriuje iškastinį kurą pakeisti atsinaujinančiais ištekliais ir geriau valdyti energijos vartojimą vykdant komunalinių paslaugų skaitmeni­ zaciją (pvz., diegiant išmaniuosius skaitiklius ir termostatus).
Be to, bus itin svarbu pagreitinti pastatų šiluminės renovacijos tempą, kuris šiuo metu yra lėtas.
Sprendžiant šį klausimą bus itin svarbu laiku įgyvendinti atsinau­ jinančiųjų energijos išteklių naudojimo šildymui įstatymą – pavyzdinę Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atspa­ rumo didinimo plano reformą;
(39)
perėjimas prie žaliosios ekonomikos taip pat apims išmetamųjų teršalų (ypač tų, kurie išmetami transporto) kiekio mažinimą keliuose sektoriuose, nes šie sektoriai turi didelį išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo potencialą.
Šiuo metu Austrija yra svarbi krovinių vežimo keliais per Alpes tranzito šalis.
Nepaisant kai kurių investicijų į tvarų transportą pagal Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, siekiant poveikio klimatui neut­ ralumo bus itin svarbu toliau mažinti su transportu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį ir kartu spręsti transporto galimybių nepritekliaus problemą.
Be to, bus labai svarbu rasti papildomų transporto sprendimų, pavyzdžiui, sujungti paskutinę atkarpą, ir alternatyvų automobilių naudojimui, ypač kaimo vietovėse.
(17) 2022 m. rugpjūčio 5 d.
Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).