C 312/164
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 1
Tokių sandorių poveikis ekonomikai, konkurencijai ir bendrajai rinkai nėra vertinamas.
Išimčių taikymo kriterijai nėra skaidriai nustatyti ir nėra oficialios procedūros tiems kriterijams ar pačiam sprendimui užginčyti.
Dėl intervencijų išaugo valstybės ar valstybei palankių vietos savininkų dalis bankininkystės, telekomunikacij ų, komu­ nalinių paslaugų, žiniasklaidos, televizijos ir radijo transliavimo sektoriuose užsienio nuosavybės nenaudai.
Remiantis vyriausybės narių pranešimais, panašių sandorių galima tikėtis draudimo, mažmeninės prekybos ir transporto sektoriuose, visų pirma dėl Budapešto oro uosto.
Kyla pavojus, kad dėl sumažėjusio užsienio kapitalo ir praktinės patirties, visų pirma tokiuose didelės pridėtinės vertės sektoriuose kaip bankininkystė ir telekomuni­ kacijos, bus apribotos Vengrijos galimybės didinti našumą ir diegti inovacijas;
(38)
Vengrijos energijos rūšių derinį suformuoja nafta ir dujos, kurios sudaro maždaug po trečdalį visos suvartojamos energijos.
Branduolinė energija ir atsinaujinantieji energijos ištekliai atitinkamai sudaro 15 % ir apie 14 %.
Vengrija ir toliau yra labai priklausoma nuo Rusijos iškastinio kuro ir branduolinės energijos, o jos pastangos mažinti priklausomybę nuo Rusijos yra lėtos.
Tris ketvirtadalius šalies viduje suvartojamų dujų sudaro importas iš Rusijos.
2021 m. Vengrija ir „Gazprom“ pasirašė ilgalaikį dujų tiekimo susitarimą, o 2023 m. balandžio mėn. derybose buvo susitarta dėl jo dalinio pakeitimo, numatant galimybę įsigyti papildomų kiekių.
Norint sumažinti priklau­ somybę nuo Rusijos iškastinio kuro reikės imtis svarbių papildomų veiksmų, visų pirma stiprinti bendradarbia­ vimą su kaimyninėmis šalimis, prireikus ir infrastruktūros srityje, kad būtų užtikrinta prieiga prie alternatyvių iškastinio kuro šaltinių.
Elektrifikavimas ir numatomos investicijos į energijai imlius pramonės sektorius padidins elektros energijos gamybos poreikį.
Nepaisant pastaraisiais metais labai išaugusių saulės energijos pajėgumų, atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų dalis vis dar yra viena mažiausių Sąjungoje.
Vėjo elektrinių įrengimas buvo sustabdytas ir tikimasi, kad, panaikinus teisinius apribojimus, bus atnaujintas.
Geoterminė energija išnau­ dojama nepakankamai.
Dėl dažnai kintančios reguliavimo aplinkos kyla keletas iššūkių atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtrai.
Be to, dėl ribotų elektros tinklo pajėgumų atsiranda didelių kliūčių atsinaujinančiųjų išteklių energijos prijungimui prie tinklo, o lankstumo sprendimų paklausos ir pasiūlos srityse trūkumas ir ribotas vartotojų įgalėjimas labai varžo švarios atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos plėtrą.
Neoptimali integracija į Sąjungos balansavimo rinką taip pat reiškia neišnaudotą galimybę optimizuoti tinklą papildomiems atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumams;
(39)
Vengrija turi didelį energijos vartojimo efektyvumo potencialą, visų pirma gyvenamuosiuose pastatuose.
Laiko­ tarpiu nuo 2022 m. rugpjūčio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. gamtinių dujų suvartojimas Vengrijoje, palyginti su dujų suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu per ankstesnius penkerius metus vidurkiu, sumažėjo 20 % ir viršijo Tarybos reglamente (ES) 2022/1369 (16) nustatytą siektiną sumažinimo reikšmę (15 %), be kita ko, dėl viešajame sektoriuje taikytų priemonių ir namų ūkiams taikomos energijos kainų viršutinės ribos nustatymo sistemos dalinio pakeitimo.
Vengrija skatinama toliau dėti pastangas, kad laikinai sumažintų dujų poreikį iki 2024 m. kovo 31 d. pagal Tarybos reglamentą (ES) 2023/706 (17).
Vis dėlto, nepaisant pastarojo meto pokyčių, administ­ racinė energijos kainų sistema vis dar neleidžia tinkamai veikti kainų signalams ir sukurti pakankamai paskatų taupyti energiją.
Kainų viršutinės ribos vienodai taikomos visiems namų ūkiams.
Dideles pajamas gaunantys namų ūkiai taip pat pasinaudoja subsidijuojama administracine kaina, nors mažas pajamas gaunančios šeimos dažnai gyvena mažesnio energijos efektyvumo namuose.
Mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams skirtos tikslinės sistemos būtų veiksmingesnės tiek remiant pažeidžiamus namų ūkius, tiek taupant energiją;
(40)
kliūčių pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kyla dėl to, kad žaliajai pertvarkai esminės svarbos turinčiuose sektoriuose ir profesijose, įskaitant poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybos, diegimo ir techninės priežiūros sektorius, trūksta darbo jėgos ir įgūdžių.
Siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą ir skatinti įtrauktį į darbo rinką bei darbo jėgos perskirstymą labai svarbu turėti aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemas, atitinkančias kintančius darbo rinkos poreikius, ir tikslinių kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifi­ kavimo priemonių.
Siekiant pasinaudoti neišnaudota darbo jėgos pasiūla, šios priemonės turi būti prieinamos, visų pirma fiziniams asmenims ir sektoriuose bei regionuose, kuriuos žalioji pertvarka veikia labiausiai.
Remiantis pateiktais duomenimis, 2022 m.
Vengrijoje darbuotojų trūkumas buvo aktualus 31 profesijai, kuriai reikalingi specialūs su žaliąja pertvarka susiję įgūdžiai ar žinios.
Tuo pat metu darbuotojų dalyvavimas mokymuose energijai imliose pramonės šakose gerokai sumažėjo ir dabar yra mažesnis už Sąjungos vidurkį;
(41)
atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2023 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (18) atspindėta 1 rekomendacijoje;
(16) 2022 m. rugpjūčio 5 d.
Tarybos reglamentas (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (OL L 206, 2022 8 8, p. 1).
(17) 2023 m. kovo 30 d.
Tarybos reglamentas (ES) 2023/706, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2022/1369, kiek tai susiję su dujų poreikio mažinimo priemonių taikymo laikotarpio pratęsimu ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo bei stebėjimo sustiprinimu (OL L 93, 2023 3 31, p. 1).
(18) Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.