C 312/160
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 1
(19)
numatoma, kad 2023 m. valdžios sektoriaus balansui poveikį toliau darys fiskalinės priemonės, kurių imtasi siekiant sušvelninti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį.
Jas sudaro priemonės, kurių taikymas pratęstas nuo 2022 m. (visų pirma subsidijos komunalinių paslaugų įmonėms, skirtos nuostoliams, patirtiems nustačius viršutines namų ūkiams tiekiamos energijos kainų ribas, padengti, ir paramos sistemos daug energijos vartojančioms įmonėms).
Tų priemonių išlaidas ir toliau iš dalies kompensuoja mokesčiai, taikomi energijos tiekėjų nenumatytam pelnui.
Atsižvelgiant į tas pajamas, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad paramos priemonių grynosios biudžeto išlaidos 2023 m. sudarys 1,2 % BVP (10).
Neatrodo, kad 2023 m. priemonės yra orientuotos į labiausiai pažeidžiamus namų ūkius ar įmones, ir jomis nėra išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą.
Todėl tikslinių paramos priemonių, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, ar laikomasi 2022 m. liepos 12 d.
Tarybos rekomendacijos (11), nėra;
(20)
2022 m. liepos 12 d. rekomendacijoje Taryba rekomendavo Vengrijai imtis veiksmų 2023 m. užtikrinti, kad nacio­ nalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį (12), atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms.
Vengrija turėtų būti pasirengusi einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos.
Vengrijai taip pat rekomenduota didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, taip pat į energetinį saugumą atsižvelgiant į iniciatyvą „REPowerEU“, be kita ko, naudojantis Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;
(21)
Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus stabdomoji (+ 4,2 % BVP).
Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 0,4 % BVP).
Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 2,2 % BVP.
Todėl prognozuo­ jamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas atitinka 2022 m. liepos 12 d.
Tarybos rekomendaciją.
Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 2,3 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,6 procentinio punkto (13).
Todėl Vengrija planuoja finansuoti papil­ domas investicijas pasinaudodama Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, nors numatoma, kad ji išlaikys nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.
Ji planuojama finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skait­ meninę pertvarkas ir energetinį saugumą, kaip antai į elektros tinklo plėtrą, priemiesčių geležinkelių moderniza­ vimą, paramą gyvenamųjų namų saulės baterijų plokščių naudojimui, pagrindinio ugdymo ir aukštesniojo vidu­ rinio ugdymo mokyklų mokytojų ir mokinių aprūpinimą nešiojamaisiais kompiuteriais ir skaitmeninimo prie­ mones sveikatos priežiūros srityje, kurios finansuojamos Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;
(22)
2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės iki 2,9 % BVP.
2024 m. sumažėjimas iš esmės atspindi didelį valdžios sektoriaus išlaidų, kaip BVP dalies, sumažėjimą, visų pirma susijusį su bendrojo pagrindinio kapitalo formavimu, tarpiniu vartojimu ir atlygiu darbuotojams.
2023 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje sumažės iki 66,7 %.
Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,4 % BVP.
Tai yra daugiau nei 2023 m. konvergencijos programoje numatytas deficitas, daugiausia dėl numatomų didesnių bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo išlaidų, atitinkančių pastarojo meto tendencijas, ir dėl didėjančio tarpinio vartojimo, kurį lemia tebesitęsiantis infliacinis spaudimas.
Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP didesnis: 71,1 % 2024 m. pabaigoje;
(10) Šis skaičius rodo tų priemonių, įskaitant einamųjų pajamų ir išlaidų, taip pat atitinkamais atvejais – kapitalo išlaidų priemones, poveikį metiniam biudžetui.
(11) 2022 m. liepos 12 d.
Tarybos rekomendacija dėl Vengrijos 2022 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2022 m.
Vengrijos konvergencijos programos (OL C 334, 2022 9 1, p. 136).
(12) Remiantis Komisijos 2023 m. pavasario prognoze, numatoma, kad Vengrijos vidutinės trukmės laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis, naudojamas fiskalinės politikos krypčiai įvertinti, nominaliąja verte bus 16,6 %.
(13) Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės 2,2 procentinio punkto BVP stabdomąjį poveikį.
Didelis kitų kapitalo išlaidų sumažėjimas 2023 m. yra susijęs su dideliu specialaus subjekto, priskiriamo valdžios sektoriui, įvykdyto dujų atsargų įsigijimo 2022 m. poveikiu.