2023 9 1
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 312/151
(25)
darant prielaidą, kad politika nesikeis, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. gryno­ sios nacionalinėmis lėšomis finansuojamos pirminės išlaidos padidės 2,9 %, o tai yra mažiau nei rekomenduo­ jamas augimo tempas;
(26)
remiantis 2023 m. stabilumo programa, valstybės investicijos turėtų išlikti stabilios – 4,5 % BVP 2023 ir 2024 m.
2023 m. stabilumo programoje nurodomos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi prisidėti prie tvaraus ir integracinio augimo.
Tos reformos ir investicijos apima investicijas, kuriomis siekiama skatinti energetikos ir skaitmeninę pertvarkas, kurios taip pat įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą;
(27)
2023 m. stabilumo programoje išdėstyta vidutinės trukmės fiskalinė kryptis iki 2027 m.
2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės iki 1,0 % BVP 2025 m. ir iki 0,8 % iki 2026 m., o 2027 m. šiek tiek padidės iki 0,9 %.
Todėl planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį liks mažesnis negu 3 % BVP.
2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP padidės nuo 27,5 % 2024 m. pabaigoje iki 29,0 % iki 2027 m. pabaigos;
(28)
ateinančiais dešimtmečiais demografinių tendencijų poveikis valdžios sektoriaus išlaidoms taps dar didesnis, nes numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės ir lėtėjančių grynųjų migracijos srautų vienam darbuotojui tenkantis pensininkų skaičius nuolat didės.
Jei politika nesikeis, Liuksemburgas susidurs su vienu staigiausių Sąjungos išlaidų pensijoms, kaip BVP dalies, padidėjimu; prognozuojama, kad iki 2070 m. jos padvigubės iki maždaug 18 % BVP ir bus didžiausios Sąjungoje.
Dėl to labai padidės valdžios sektoriaus skola ir kils pavojus valstybės finansų tvarumui.
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo klausimas nenagrinėjamas.
Konkrečiai, tame plane nenagrinėjamas neigiamas ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų ir finansinių paskatų anksti pasitraukti iš darbo rinkos poveikis, o tai prisideda prie žemo vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygio.
Faktinio pensinio amžiaus pratęsimas turėtų teigiamą makroekonomin į poveikį ir būtų galima sumažinti išlaidas pensijoms, nes didesnis vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis prisidėtų prie ekono­ mikos augimo.
Kova su agresyviu mokesčių planavimu Sąjungoje yra labai svarbi siekiant: i) užkirsti kelią konkurencijos tarp įmonių iškraipymui, ii) užtikrinti sąžiningas sąlygas mokesčių mokėtojams ir iii) apsaugoti valdžios sektoriaus finansus.
Liuksemburgas yra maža, atvira ekonomika, turinti didelį tarptautinį finansų sektorių, ir tai iš esmės paaiškina didelius finansinius srautus.
Tačiau tie srautai taip pat rodo, kad šalyje veikia daug užsienio kapitalo įmonių, kurios vykdo iždo operacijas grupės viduje.
Ypač didelį susirūpinimą kelia tai, kad nėra išskaičiuojamųjų mokesčių arba lygiaverčių priemonių, taikomų palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams mažų arba nulinio tarifo mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams, išskyrus šalis, įtrauktas į Sąjungos nebend­ radarbiaujančių jurisdikcijų sąrašą (19).
Liuksemburge įsisteigusių bendrovių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai trečiųjų valstybių jurisdikciją turintiems subjektams galėtų būti apmokestinami mažu tarifu arba visai neapmokestinami, jei šie mokėjimai gavėjo jurisdikciją turinčiame subjekte nėra apmokestinami arba apmo­ kestinami mažu tarifu.
Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų.
Tačiau iki šiol šių priemonių nepakako, kad būtų pašalintos tos mokesčių sistemos ypatybės, kuriomis tarptautinės įmonės gali pasinaudoti agresyviai planuodamos mokesčius;
(29)
pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m.
Liuksemburgas pasistūmėjo įgyvendindamas savo ekonomikos gaivi­ nimo ir atsparumo didinimo planą.
2022 m. gruodžio 28 d.
Liuksemburgas pateikė pirmąjį mokėjimo prašymą, atitinkantį Tarybos įgyvendinimo sprendime nurodytas 26 tarpines ir siektinas reikšmes, dėl 20 mln. EUR išmo­ kėjimo pagal Priemonę.
2023 m. balandžio 28 d.
Komisija paskelbė teigiamą preliminarų vertinimą.
Mokėjimo prašymas nagrinėjamas Taryboje.
Atitinkamos tarpinės ir siektinos reikšmės apima įsigaliojusią reformą „Būsto paktas 2.0“, kuria siekiama padidinti savivaldybių siūlomų įperkamų nuomojamų būstų pasiūlą, investicijas į viešojo sektoriaus skaitmenizavim ą ir itin saugių ryšių plėtrą, darbo jėgos kvalifikacijos kėlimą įgyvendinant programą „FutureSkills“, taip pat netaršių transporto priemonių viešųjų pirkimų reformą.
Liuksemburgas savo
(19) Tarybos išvados dėl peržiūrėto mokesčių tikslais nebendradarbiaujan čių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo (OL C 64, 2023 2 21, p. 17).