C 312/150
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 1
(21)
Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis didelės infliacijos sąlygomis bus skatinamoji (– 1,5 % BVP).
Prieš tai, 2022 m., fiskalinės politikos kryptis buvo skatinamoji (– 0,9 % BVP).
Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,3 procentinio punkto.
Tai apima 0,3 % BVP didesnes tikslinių paramos priemonių namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, išlaidas.
Todėl nacionalinėmis lėšomis finansuojamų grynųjų pirminių einamųjų išlaidų skatinamąjį poveikį tik iš dalies lemia tikslinė parama namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių.
Ekspansinį nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus disk­ recines pajamų priemones) augimą, be kitų veiksnių, taip pat skatina socialinės išmokos, išskyrus išmokas natūra, subsidijos, susijusios su netikslinėmis energijos priemonėmis, nuolatinis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimas, vienkartinis įnašas į Sąjungos biudžetą ir PVM tarifų mažinimas.
Apibendrinant, prognozuojamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas neatitinka 2022 m. liepos 12 d.
Tarybos rekomendacijos.
Numatoma, kad Priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamos išlaidos 2023 m. sudarys 0,2 % BVP, o nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto.
Liuksemburgas planuoja finansuoti papildomas inves­ ticijas pasinaudodamas Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis, taip pat numatoma, kad jis išlaikys naciona­ linėmis lėšomis finansuojamas investicijas (15).
Jis planuoja finansuoti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir energetinį saugumą, pavyzdžiui, viešojo transporto elektrifikaciją, tramvajų ir geležinkelių tinklo stiprinimą, klimato ir energetikos fondą fotovoltinių plokščių įsigijimui remti, viešųjų paslaugų skaitmenizaciją ir skaitmeninių ryšių saugumą (kvantinė technologija), kurie iš dalies finansuojami Priemonės ir kitų Sąjungos fondų lėšomis;
(22)
2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 1,7 % BVP.
2024 m. padidėjimą daugiausia lėmė paramos priemonių pratęsimas, siekiant sušvelninti didėjančios infliacijos poveikį namų ūkių ir įmonių pajamoms.
2023 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2024 m. pabaigoje padidės iki 27,5 %.
Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 1,5 % BVP.
Tai yra šiek tiek mažesnis nei 2023 m. stabilumo programoje prognozuojamas deficitas, daugiausia dėl to, kad Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numa­ tomas mažesnis darbuotojų atlygio ir socialinių pervedimų padidinimas.
Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP mažesnis: 27,0 % 2023 m. pabaigoje;
(23)
2023 m. stabilumo programoje numatyta pratęsti energijos paramos priemonių taikymą iki 2024 m. pabaigos.
Komisijos dabartiniu vertinimu, 2024 m. energijos paramos priemonių grynosios išlaidos sudarys 0,5 % BVP (16), palyginti su 1,1 % BVP 2023 m.
Tie įverčiai grindžiami prielaida, kad energijos kainos vėl nepradės didėti; Neatrodo, kad energijos paramos priemonės, kurias šiuo metu planuojama toliau taikyti 2024 m., būtų skirtos pažeidžiamiems namų ūkiams ar įmonėms.
Dauguma jų nėra visapusiškai išsaugomas kainos signalas mažinti energijos poreikį ir didinti energijos vartojimo efektyvumą;
(24)
Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 raginama siekti metinio struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą (17).
Komisijos vertinimu, atsižvelgiant į fiska­ linio tvarumo aspektus, 2024 m. būtų tikslinga pagerinti struktūrinį balansą bent 0,3 % BVP.
Vadovaujantis Komisijos metodika, kad būtų užtikrintas toks pagerėjimas, grynųjų nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių išlaidų (18) augimas 2024 m. neturėtų viršyti 4,8 %, kaip nurodyta šioje rekomendacijoje.
Be to, likusios energijos paramos priemonės (Komisijos dabartiniu vertinimu, 2023 m. jos sudarys 1,1 % BVP) 2023 m. turėtų būti laipsniškai panaikintos, jei tai bus įmanoma atsižvelgiant į energijos rinkos pokyčius ir pradedant nuo mažiausiai tikslinių priemonių, o susijusios sutaupytos lėšos turėtų būti naudojamos valdžios sektoriaus deficitui mažinti; Remiantis Komisijos skaičiavimais, dėl to grynųjų pirminių išlaidų augimas būtų mažesnis nei rekomen­ duotas 2024 m. didžiausias augimo tempas.
Tačiau pagal Komisijos 2023 m. pavasario prognozę grynųjų nacio­ nalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų augimas 2023 m. neatitinka 2022 m. liepos 12 d.
Tarybos rekomendacijos.
Jei tai būtų patvirtinta, būtų tikslinga 2024 m. sumažinti grynųjų pirminių išlaidų augimą;
(15) Numatoma, kad kitos nacionalinėmis lėšomis finansuojamos kapitalo išlaidos turės neutralų poveikį BVP.
(16) Komisijos pateikiama energijos priemonių apibrėžtis apima tik fiskalines politikos priemones, kurios daro tiesioginį poveikį energijos kainoms arba kuriomis laikinai remiamos energijos vartojimo pajamos.
Bendrosios paramos infliacijai priemonės nekla­ sifikuojamos kaip energijos priemonės, o tai paaiškina 2023 m. stabilumo programoje ir Komisijos 2023 m. pavasario prognozėje numatytų energijos paramos priemonių biudžeto išlaidų skirtumą; (17) Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnis, kuriame taip pat reikalaujama, kad valstybėms narėms, kurių valdžios sektoriaus skola viršija 60 % BVP arba kuriose yra didesnė skolos tvarumo rizika, būtų taikomas didesnis nei 0,5 % BVP koregavimas.
(18) Grynosios pirminės išlaidos apibrėžiamos kaip nacionalinėmis lėšomis finansuojamos išlaidos, atėmus diskrecines pajamų prie­ mones ir neįskaitant palūkanų išlaidų bei ciklinių nedarbo išlaidų.