2023.9.1.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 312/73
(27)
A 2023. évi stabilitási program felvázolja a 2026-ig tartó középtávú költségvetési pályát.
A 2023. évi stabilitási program szerint az államháztartási hiány 2025-ben várhatóan a GDP 0,5 %-ára csökken, 2026-ra pedig 0,1 %-ára.
Ezért az államháztartási hiány a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad.
A 2023. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság a 2024 végi 150,8 %-ról 2026 végére várhatóan 135,2 %ra csökken.
(28)
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében megkezdett bevált módszerekre és reformokra építve a görög adópolitikai keret módosításai hozzájárulhatnak a beruházási hiány kezeléséhez.
Konkrétabban, egy szélesebb körű feltételes adómegállapítási rendszer bevezetése javíthatja a jogbiztonságot a befektetők szempontjából, és megerősítheti az adórendszer egyszerűsítésére irányuló, folyamatban lévő intézkedéseket.
Az adórendszer felül­ vizsgálata továbbá az önálló vállalkozók tekintetében segítheti az adóalap növelését, és támogathatja a beruhá­ zásokat.
Az adózási fegyelem javítható lenne az elektronikus fizetések alkalmazásának kiterjesztésével és az elektronikus fizetésekből származó információk fokozott felhasználásával, különös tekintettel azokra a közelmúlt­ beli bizonyítékokra, amelyek a bejelentett alacsony jövedelmek és az önálló vállalkozók látványosan gyorsan növekvő árbevétele közötti egyre nagyobb ellentmondásra utalnak.
Ezt különösen az elektronikus fizetésekből származó információknak a megcélzott szakmák esetében történő jobb felhasználásával lehetne megtenni.
E célkitűzés megvalósítását várhatóan elősegíti majd a független állami adóhatóság folyamatban lévő digitális átállása.
Alapvető fontosságú azonban, hogy – tekintettel az adórendszerek előtt álló, világszerte jelentkező kihívásokra – a humánerőforrás- és informatikai infrastruktúra irányítása és fejlesztése tekintetében tovább erősödjön a hatóság működési autonómiája.
(29)
Görögország közigazgatási rendszere, bár az ország további lépéseket tett a modernizálása érdekében, általános­ ságban továbbra is viszonylag alacsony teljesítményt nyújt.
A 2010 utáni jelentős kiigazítást követően a közigaz­ gatás mérete és költsége nagyjából összhangba került az uniós átlaggal.
Görögország bérköltsége 2022-ben stabilan a GDP 10,8 %-án maradt, ami némileg meghaladta az uniós átlagot (a GDP 10,2 %-a).
Az elért eredmé­ nyek megőrzéséhez kulcsfontosságú lesz az egységes bértábla folyamatos alkalmazása úgy, hogy közben – az állandó alkalmazottak tekintetében a felvettek és a távozók létszámának egyensúlyban tartására vonatkozó felvé­ teli szabály, az ideiglenes alkalmazottak tekintetében pedig a 2022-ben bevezetett felső határ folyamatos alkal­ mazása révén – fenntartják a jelenlegi személyzeti létszámot.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a közigazgatás hatékonyságának javítására irányuló intézkedéseket, középpontban a digitális szolgáltatások fejlesz­ tésével.
Ugyanakkor továbbra is kihívást jelent a magasan képzett munkaerő bevonása és megtartása.
Ezt struk­ turális módon lehetne kezelni bizonyos funkciókra vagy szervekre vonatkozó speciális/kiegészít ő bértáblák alkal­ mazásával, valamint az új humánerőforrás-gazdálkodási rendszer szerves részeként bevezetett, jól meghatározott juttatási rendszer révén, miközben meg kell őrizni az egységes bértábla integritását és nem szabad túllépni a teljes bérköltség-összeget.
(30)
Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az említett rendelet V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza.
Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása eddig jól haladt.
A jövőben fontos lesz a végrehajtás lendületének fenntartása.
Görögország a vissza nem térítendő pénzügyi támogatásra vonatkozóan három kifizetési kérelmet (16), a hitel formájában nyújtott támogatásra vonatkozóan pedig két kifizetési kérelmet nyújtott be, amelyek a tervben szereplő 85 mérföldkőnek és célnak felelnek meg. Görögország eddig összesen 7 126 milliárd EUR összegű kifizetésben részesült (17).
Az (EU) 2021/241 rendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban Görögország 2023.
március 29-én kifejezte azon szándékát, hogy 5,00 milliárd EUR összegű további, hitel formájában nyújtott támogatást kérjen az eszköz keretében.
Görögország határozottan megkezdte a terve végrehajtását, továbbá a reformok és beruházások időben történő végrehajtásának nyomon követésére és koordinálására irányítási és kontrollrendszert hozott létre.
A jövőben fontos lesz fenntartani és fokozni ezeket az erőfeszítéseket, figyelembe véve a tervezett reformok és beruházások jelentős számát, különösen azért, mert e reformok és beruházások némelyikének megvalósításához különböző előkészítő intézkedések, többek között a közbeszerzési eljárások terén kellő időben történő előre­ lépésre lesz szükség.
A terv végrehajtásának folytatása a kijelölt végrehajtó szervek – köztük a regionális és helyi közigazgatás – igazgatási és végrehajtási kapacitásától függ.
Az új REPowerEU-fejezetnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervbe való gyors beillesztése lehetővé fogja tenni további reformok és beruházások finanszí­ rozását, támogatva Görögország stratégiai célkitűzéseit az energetika és a zöld átállás területén.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint az említett terven túlmutató egyéb gazdasági és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából továbbra is fontos a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek és más releváns érdekelt felek szisztematikus és hatékony bevonása az átfogó szakpolitikai menetrend iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében.
(16) Görögország 2023.
május 16-án benyújtotta a vissza nem térítendő támogatásra irányuló harmadik kifizetési kérelmét, amelynek Bizottság általi értékelése folyamatban van.
(17) A vissza nem térítendő pénzügyi támogatás keretében kifizetett összeg (az előfinanszírozás kivételével) 3 436 milliárd EUR, a hitel formájában nyújtott támogatás keretében kifizetett összeg pedig (az előfinanszírozás nélkül) 3 690 milliárd EUR.